OM SALPETEESYRLIGA FOUENINGAB. 11 



nastan samtidigt med denna sistnamnda, utan att hettan i nagon vaseritlig man stegras, 

 rodgula angor bOrja upptrada, hvarfore ocksa utbytet af salpetersyrligt salt utfaller tem- 

 meligen ringa. Af de manga fbrsOk, som blifvit anstallda for att utrona under hvilka 

 omstandigheter det salpetersyrliga saltet i relativt stOrsta mangd genereras, hafva vi funnit, 

 att en langvarig upphettning icke bidrager till vinnandet af ett stGrre utbyte utan endast 

 feranleder uppkomsten af en Ofvervagande rnangd kaustik baryt, men att derernot resul- 

 tatet utfaller i samma man mera tillfredsstallande, ju storre qvantitet af nitratet pa en 

 gang upphettas; detta sannolikt grundande sig derpa, att de smarre forandringar i tem- 

 peratur, som vid glodgning i ugn aro nastan oundvikliga, blifva af allt mindre inflytande 

 ju storre den gl5dande rnassan ar. 



Deri glodgade salpetersyrade baryten gifver vid behandling med vatten en stor rnangd 

 salpetersyradt salt och derjemte barythydrat; sedan stOrsta qvantiteten af det fdrstnamnda 

 blifvit aflagsnad genom kristallisation, och det sednare med iakttagande af behbriga for- 

 sigtighetsmatt blifvit utfalldt med kolsyra, kan man for att vinna det salpetersyrliga saltet 

 antingen lata l5sningen frivilligt afdunsta, da en ganska ren produkt erhalles, emedan ni- 

 tritet, dels genom sin lattlOslighet dels genom sin olika kristallforrn, utan svarighet skiljes 

 fran det salpetersyrade saltet, eller kan man pa en kortare vag erhalla detsamma i rent 

 tillstand genom behandling med alkohol. For att pa detta sistnamnda satt afskilja saltet, 

 forsatter man den koncentrerade ISsningen, hvarur den fria baryten blifvit aflagsnad genom 

 kolsyra, med alkohol i srna portioner; dervid afskiljes forst aterstoden af det salpeter- 

 syrade saltet sasorn en hvit, tung, kristallinisk fallning, hvilken snart afsatter sig, och man 

 fortfar med alkoholtillsattsen sa lange tills afven salpetersyrligt salt bOrjar utfallas, nagot 

 som latt synes deraf att den uppkommande fallningen far ett belt olika utseende, i det 

 att den ifrari tat och kornig ofvergar till voluminos och flockig, och, om tillsattandet af 

 fallningsmedlet skett langsarnt, koncentriskt straliga kristallgrupper visa sig pa karlets 

 vaggar. Har denna punkt intradt, sa lernnas losningen at sig sjelf nagra timmar, hvarvid 

 fallningen i nagon man okas, och ur den franskiljda moderluten utfalles den salpetersyr- 

 liga baryten fullstandigt rned alkohol. Den blandning af salpetersyradt och salpetersyrligt 

 salt, som vid derma fraktionerade fallning forst afskiljts, behandlas med alkohol i kokning, 

 hvarvid endast det sednare upptages och ur den kokhett filtrerade ISsningen vid afsval- 

 ning anskjuter. 



Till folje af detta sistnamnda forhallande inses latt, att skiljandet mellan de bada 

 salterna afven kan avagabringas genom den blandade losningens afdunstning till torrhet, 

 och saltmassans behandling med kokande alkohol. 



Da emellertid, sasom redan ofvanfOre blifvit antydt, utbytet af salpetersyrligt salt, 

 som vinnes genom nitratets glodgning i och for sig, ar ganska ringa (utgorande ungefar 

 10 15 procent af den glodgade massan) och saltets erhallande i st5rre mangd var af 

 vigt, enar detsamma i manga fall vid dubbel dekornposition kunde anvandas rned storre 

 fordel an silfversaltet, sa lag den tanken nara till hands, att mojligen sarnma method som 

 STROMEIJER med framgang anvandt vid alkalierna, afven har kunde finnas anvandbar f5r 

 ernaendet af samma resultater, hvartill den der visat sig leda. De forsok, som for detta 

 andamal gjordes, visade likval, att denna method icke vinner tillampning pa den salpeter- 

 syrade baryten. Nar nemligen bly sattes till det srnalta nitratet, intrader Cgonblickligen 

 ytterst haftig reaktion atf5ljd af en storrnande utveckling af rOdgula angor, och i ater- 



