12 JOIIAN LANG, 



stoclen forefinnes vftl osOnderdeladt salpetersyradt salt jemte den kaustika baryten, men 

 endast spar af salpetcrsyrligt. Orsaken hartill torde bOra sOkas i den hOgre temperatur, 

 livarvid blyet bar utofvar sin inverkan, bvilken temperatur ytterligare stegras genom me- 

 tallens hastiga oxidation, och Iftgges hartill salpetersyrans mindre fasta fbrening med bary- 

 ten, saint det salpetersyrliga saltets lattare sonderdelbarhet, sa, kunna vi mojligen forklara 

 skiljaktigbeten i resultaterna af methodens anvandande pa kali- och barytsaltet. 



Analysens resultater aro foljande: 



l:o. 1,3095 gr. vid vanlig temperatur torkadt salt vagde efter torkning vid 100 1,2135 gr. 

 och den deraf resulterande BaS vagde 1,235 gr., hvarur barythalten berilknas till 0,81127 gr. 



2:o. 0,911 gr. salt visade sig efter torkning vid 100 hafva forlorat 0,0665 gr. och gaf 

 0,861 gr. BaS, hvilken innehaller 0,562 gr. Ba, 



3:o. 1,125 gr. vid vanlig temperatur torkadt salt hade oxiderat 0,660 gr. Fe till e, 

 hvilket motsvarar 0,3483 gr. N. 



4:o. 1,267 gr. visade sig hafva syrsatt 0,7425 gr. Fe, hvartill erfordras 0,3918 gr. N. 



Saltets procentiska sammansattning, sadan den framgar ur data, blir foljande: 



i. 2. 3. 4. 



Ba 61,95 62,02 



N 30,96 30,92 



g 7,33 7,29 



under det att formeln BaO, N0 3 + H0 fordrar') 



Ba 61,97 

 N 30,74 



H 7,28. 



Den salpetersyrliga baryten anskjuter med stor latthet och i tydliga kristaller. Dessa 

 aro reguliara sexsidiga prismer, hvilka vanligen visa en koncentrisk gruppering i det de 

 stralformigt utga fran en punkt. En dimorfism hos detta salt hafva vi ej varit i till- 

 falle att iakttaga, utan hafva sa val de genom frivillig afdunstning bildade tydligare kri- 

 stallerna, som ock de ur kokhet alkohollOsning anskjutna, stadse visat ofvan uppgifna form 

 och anordning. 



Sasom redan i det fOregaende blifvit omnamndt lOser sig den salpetersyrliga baryten 

 i kokande alkohol ganska latt och i stor inangd, hvaremot detta lOsningsmedel i kold en- 

 dast upptager saltet i sa obetydlig qvantitet att 50 C.C. af moderluten, som aterstar, sedan 

 en i kokning mattad lOsning fatt fullkomligt afsvalna, vid afdunstning lemnade endast 

 0,636 salpetersyrlig baryt, hvilket angifver att 1 del salt fordrar 64 delar alkohol for 

 att losas. 



Harvid maste likval erinras att dessa forhallanden referera sig till 94-procentig alko- 

 hol, en omstRndighet som forklarar det stridiga rnellan denna var uppgift om saltets svar- 

 lOslighet och FISCHERS om dess lattlOslighet i samma menstruum. 



Saltet ar fullkomligt luftbestandigt, loser sig latt i vatten och reagerar svagt alka- 

 liskt. VattenlOsningen visar ingen benagenhet att upptaga syre ur luften, hvarfore vid 

 dess afdunstning inga fOrsigtighetsmatt behofva vidtagas for att forhindra salpetersyrlig- 

 hetens oxidation. 



') Ba ryramer aeqvivalent = 857,32. 



