113 



Det synes saledes vara en Laumontit. HISINUERS och REIZII 

 analyser pa roda zeolithen fran Fahlun och Adelfors skulle tro- 

 ligen ha ledt till samma resultat savida mineralierna varit fria 

 fran en mangd qvartskorn och andra frammande bestandsdelar*. 



4. Den nya Planeten. Hr SKLANDKR meddelade, 

 att han den 14 och 24 Maj *) observeral den nya, af Hr GRA- 

 HAM i Dublin den 26 sistlidne April upptackta planet ? saint att 

 han, ur dessa observationer i forening med Hr GRAHAMS af sist- 

 na'mde dag, beraknat planetens banelementer och funnit omlopps- 

 tiden vara 4347 dagar, hvaraf foljer att iifven denna planet 

 tillhor gruppen af de forut kanda smaplaneterna , hvilkas antal 

 saledes nu uppgar till nio. Enligt sednare underrattelser larer 

 den nya planetens namn blifva Metis. 



5. Damascener stdl och gjutstdl tillverkadt i 

 Hyssland. Hr AKERMAN forevisade atskilliga prof af da- 

 mascenerstal och gjutstal , som genom Ryska Statsradet och General- 

 Consul LAYONII medverkan blifvit skiinkte till Bergsskolan i Fahlun af 

 Generalstaben for Ryska Bergsingenior-Corpsen. Damascenerstalet , 

 som i Asien star i ett utomordentligt anseende. men i Europa ar 

 foga bekant, tillverkas, enligt en afhandling af General-Majoren 

 i Ryska Bergs-Corpsen ANOSSOFF, inford i Annuaire du journal 

 des mines de Russie 1841 , uti en Kejserlig mcnufaktur for 

 blanka vapen uti Slatoust vid Ural efter en af General-Major 

 ANOSSOFF uppfunnen metod. Mindre jernbitar t. ex. spik af godt 

 iimnesjern inlaggas tillsammans med grafit uti eldfasta deglar, 

 hvilka betackas med lock och utsattas for den intensivaste hetta 

 under flora tiramars tid uti en blasteru2;n, som eldas med tra- 

 kol. Jernet kolbindes harunder af grafiten till stal, som i den 

 striinga hot tan smalter. Efter smaltningen lemnas deglarna qvar 



r ) Dessa observationer aro: 



Maj 14. lit 6 / 42"2 medeltal .SIO^G' 2 ;/ 2. 1146 / 28"0. 

 24. 10 18 45 2 217 1L 12 0. 11 29 27 2. 



