I 16 



sedan 1840. IVssu iiro trenne, nemligen rosining af jernmalmen 

 medelst masugnsgas, inlorandet af vallugnar mod blaster HUM! 

 kol eller ved till hransli', saint tillverkning af gjutstal i storre 

 skala^och mod anviindande af inhcmskt branslr. 



Den fo'rsta rostugn for masugnsgas uppfordes ar -1810 af 

 Hr Ofvermasmastaren N. STARBACK vid Langshyttan i St. Kop- 

 parbergs liin och sedermera hafva arligen allt flera blifvit byggde 

 med atskilliga forandringar i konstruktionen, genom bvilka man 

 under sistlidne ar kommit till del resultat, att icke allenast 

 rostning af alia slags s. k. bergmalmer efter denna metod SUMS 

 utan svarighet kunna verkstallas till storre fullkomlighet an pa 

 nagot annat kiindt salt, utan ock inforandet af gasrostning kan 

 anses blifva fordelaktig a'fyen i ekonomiskt hanseende, till och 

 med vid hyttor, som hafva ett for uppforandet af gasrostugn 

 hogst ofdrdelaktigt liige, och vid hvilka rostugnar fo'r vedeldning 

 befinnas forut uppforda och iinnu fullt brukbara, endast med 

 villkor, att urliga tackjernstillverkningen icke a'r alltfor ringa. 



For att begagnas till malmrostning uttages masugnsgascn. 

 hvars brannbara bestandsdel utgores af koloxid. genom oppningar 

 eller gasfang i masugnspipan 6 till 12 fot under ugnsmynningen, 

 och ledes genom ett ror af tackjern horizontelt, eller loga stu- 

 pande nedat, till rostugnen. Denne utgores af ett lodratt na- 

 got koniskt schakt, rundtomkring hvilket gasen sprider sig i 

 en egen trumma inuti rostugnsmuren; fran denna trumma 

 uppstiger gasen nagra turn hogt genom 1 2 st. smiirre oppnin- 

 gar eller pipor fordelade till lika afstand fr5n hvararidra, och 

 va'nder sedan inat ugnsschacktet genom de horizontela gasin- 

 loppsrb'ren, som till antalet tiro lika mftnga och som ga tvert- 

 igenom ugnsmuren men utvandigt hallas med luckor viil till- 

 stangda. Genom spjell eller skjulstenar kunna alia piporna 

 efter behag mer eller inindre tillslutas, hvarigenom gasen kan 

 fb'rdelas kring ugnen, sa att heltan pa alia sidor blir jemn, 

 och genom gasinloppen kan man cfter luckornas bppnande 

 I'.nlc iakttaga hottans styrka och med spett losgbra bildadt^ 

 malinrusor. Ilola ugnsschacklet iir fuilt med sondcrslagcn jern- 



