syrad ammoniak- talkjord upplo'ses i salpetersyra och lo'sningen 



afdunstas till torrliet, samt dereftcr upphcttas till +250 C., 



. 

 sS utvecklas qvafoxidul och Mg'As blir i aterstod, hvaraf 100 



dclar motsvara 73.593 delar arseniksyra. Da likval harvid 

 kan intrafl'a, att, om upphettningen blir for stark, en portion 

 ammoniak bildas af den salpetersyrade ammoniumoxiden , som 

 kan gifva anledning till reduktion af arseniksyran, sS ar det 

 sakrast, att, sedan talk jo rdssal lets lOsning i salpetersyra blifvit 

 intorkad i en platinadegel, invaga i samma degel en qvantitet 

 kaustik talkjord, utrOra alltsammans med vatten till en tjock 

 vailing, intorka anyo samt derefter glo'dga. PS delta satt ut- 

 jagas ammoniaken af talkjorden och nSgon reduktion vid 

 gltfdgning kan sedan icke uppkomma. Efter afdrag af den 

 tillsatta talkjordens vigt beraknas arseniksyran ur Sterstoden. 

 ULLGRBN bar sagt mig, att denna metod ar qvantitativt 

 vida noggrannare an de fo'rut kanda metoderna for att skilja 

 arscnik och antimon ifran hvarandra, samt bar till och med 

 for bl&srttr ej kunnat upptacka den ringaste reaktion for ar- 

 senik uti den antimon, som blifvit utfalld utur den vinsyrade 

 lo'sningen medelst vatesvafla. 



2. Miner alanalyser. Hr L. SVANBERG meddelade: 

 Hyperstenfels forekommer enligt Hr ERDMANNS uppgift i 

 Elfdals socken uti Dalarne, i synnerhet utvecklad i trakten norr 

 om porfyrverket, der den alltifran Rotelfvens forening med 

 Osterdalelfven upptrader i en vester om den forstnamda, nagra 

 mil emot norr sig strackande bildning, som dock ej visar sig 

 i ett sammanhang, utan ofta ar afbruten af en mellanliggande 

 porfyrbildning. Afven vid Asbyn traffas denna bergart. Den 

 biidar der dels egna berg, dels utgflr den topparna af flera 

 utaf faltspatsporfyrens berg, dels utbreder den sig andtligen i 

 dalarne. Den ar merendels smakornig, nagon g&ng fmkornig 

 (trapplik), men sallan grofkristallinisk. Den sistnamde artfOr- 

 andringen , som for sitt vackra utseende s&som slipad vid por- 

 fyrverket ar sUrdeles eftersokt, brytes ej ur fast klyft, utan 



