att ifr&gavarande slags pipor och orglars konstruktion skola 

 med sto'rsta fo'rdel kunna begagnas. 



Den qvadrangulara sist omnamda pipan o'fvertraffar den 

 cylindriska i ljudstyrka, emedan omkretsen och med detsamma 

 gnidningskraften ar slo'rre i den fo'rra an i den sednare; der- 

 emot a'r ljudet i den cylindriska fylligare an i den qvadran-' 

 gulara, tvifvelsutan emedan fo'rtatningen och fo'rtunningen fo'r 

 alia delar inom samma transversela luftlager ar i den fo'rra 

 mera enahanda an i den sednare. Fo'retradesvis galler delta 

 da den Ofre delen ar borttagen. 



Da begge delarne i dessa pipor aro fo'renade, ho'rer man 

 utom oktaven till hela pipans grundton afven sjelfva grundto- 

 nen och det sa noggrant, att nagot tvifvel derom icke kan 

 uppsta; sardeles tydligt ho'res den om pipan helt obetydligt 

 hojes upp i hylsan o'fver det for oktaven mest passande stalle, 

 och man erhaller da en harlig och skon flageoletton. 



5. Om den litanhaltiga jernwalmen frdn Vlf- 

 darne. Hr ERDMANN anfo'rde: Vid nagra af de norrland- 

 ska masugnarne, sasom Bollsta, Lo'gdo' och Langvind har man 

 i sednare tider brukat, att till en ringa qvantitet mot de 6'f- 

 riga malmerna, ho'gst uppgaende till T Vj tillsatta en starkt ti- 

 tanhaltig malm fran Ulfo'arne i Norra Angermanlands skargard. 

 De, titansyrade saval metall- som jordarts-salterne aro, som 

 man vet, ho'gst svarsmalta och, enligt fo'r langre tid tillbaka 

 anstallda fo'rsok, har man trott sig fmna, att den titansyrade 

 jernoxidulen egde den egenskapen gemensam med jernsilika- 

 terna att astadkomma farskning. Af dessa orsaker har man 

 merendels vid dessa stallen varit utsatt fo'r atskilliga olagen- 

 heter i masugnsgangen, men emedan man ansett erfarenheten 

 gifva vid handen, att begagnandet af Ulfo'malmen betydligt 

 bidragit att minska jernets ro'dbracka, har man hittills fort- 

 farande nyttjat densamma , samt genom noggrann uppmark- 

 samhet pa masugnsgangen och deiefler lampade fo'iandiingar i 



