Larverna uppehalla sig flera tillhopa pa undra sidan af 

 friska fnosksvampar (Pohjporus fomentarius] , heist da dessa 

 viixa pa kullfallna trad (bjorkar), eller na'ra roten af qvarstaende 

 stammar. De intranga ej i svampens massa, elk'r fortara den- 

 samma , utan synas lefva af den sura fuktighet, som fran svam- 

 pen afsondras, hvarfore ocksa deras vafnader ega en skarpt sur 

 smak. Dessa mjuka, slemmiga larver fordra for att trifvas eh 

 fuktig luft, och sammanfalla samt do innan kort om de berb'f- 

 vas denna. For att bereda sig oafbruten tillgang dcrpa, bilda 

 de, bfver en stbrre eller mindre del af svampens undra yta 

 mellan de uppsvallda och framstaende kanterna, en fin, genom- 

 skinlig och tat slemvafnad, som utestanger luft ens direkta at- 

 komst, samt hindrar svampvattnets afdunstning, men ej berbr 

 ytan, utan liknar ett platt ta'lt, under hvilket larverna uppehalla 

 sig. Borttages taltet lida de deraf och sbka ater ersatta det; 

 aflossas och uttorkar svampen, do de innan kort. De krypa 

 icke pa sjelfva svampytan; denna belagga de forut med slem- 

 artade, glansande band i form af vagar, snarlika sniglarnes, 

 hvarpa de sedan, ehuru fotlosa. med hastighet rbra sig framat 

 eller tillbaka. Vid dessa vagars anlaggning utgjuter larven fbrst 

 en slcmdroppe ur munnen, upplyfter derefter framdelen och ut- 

 drager droppen till ett band, som han sedan genom hufvudets 

 framstrackning och nedbojning till svampytan vidfaster och hvarpa 

 han fortkryper for att vidare pa samma satt fullfblja vaganlagg- 

 ningen. Ceroplat-larverna spinna salunda band, sallan tradar 

 som fjarillarverna , och af dylika band forfardigas alia deras vaf- 

 nader. Na'r de hunnit den storlek, som i denna metamorphos- 

 grad tillkommer dem, d. v. s. omknng 1 \ turns langd, lemna 

 de taltet for att fbrpuppa sig, hvilket sker i mossan eller graset 

 narmast under svampen, eller mellan denna och tradstammen. 

 Ha'r omgifvcr sig hvarje larv snart med en af slemmet bildad, 

 nagot genomskinlig, hvit, glanslos och skor, cylindrisk hylsa, 

 eller sa kallad coccon, som i bakre a'ndan ar afrundad och 

 framtill fbrsedd med ett platt, cirkelrundt lock. Vanligen finnas 

 flera sadana cocconer fastade bredvid hvarandra med mynningarne 



