18 



7. Kit tnjll lo/tsij.sletn. ilr Frih. WHEDB redo- 

 gjorde for den af Hr Adjunkt S. MUNCK AF ROSBNSCHOLD i sed- 

 naste sammaiitriidc mlemnade afhandling: fOrsOk alt grundlugga 

 ett nytt tonsystem. 



uFiirfattaren lemnar till en biirjan en kort historisk fram- 

 stallning af silt amne, med sUrskildt afseende pa" de tonsyste- 

 mer, som varit i bruk hos Grekerna. Han visar da, att del 

 diatoniska tonsystemet var del enda, som kunde bibehalla sig 

 en langre tid, alldenstund de flfriga mer eller mindre afveko 

 fr3n naturen, och innehollo intervaller, hvilka voro svra for 

 en sSngare att trUffa. Sedan ban med nSgra ord omtalat del 

 diatoniska systemets indelning i sina sju hufvudtonarter, hvilka 

 sedan under forandrade namn o'fvergiHt till medeltiden, och 

 fastat uppmarksamheten pa olikheten mellan Grekernes och de 

 nyares satt att stamma tonerna i den diatoniska (lydiska) 

 skalan, framstaller han sannolika anledningen till uppkomsten 

 af de sa 1 kallade chromatiska tonerna. Fo*rf. inskranker sig 

 bar till de bada hufvudtonarterna dur och moll (lydiska och 

 hypodoriska), och visar, att 9 bitoner beho'fdes fo'r att kunna 

 begagna hvar och en af de sju tonerna i diatoniska skalan 

 s5som grundton. Sedan forf. uppgifvit de mathematiska grun- 

 derna till olikheten mellan tvenne narbelagna bitoner, t. ex. 

 mellan Dis och Es, hvaraf den ena uppkommit genom upp- 

 ho'jning och den andra genom nedsankning, visar han nodvan- 

 digheten, att afven betrakta bitonerna sjelfva s5som grundto- 

 ner. Genom att bestandigt uppstiga och nedstiga i qvarter 

 fran grundton till grundton, bestammer fOrf. sarskildt de nya 

 bitoner, som maste inforas, och visar, att da man & cna si- 

 dan stannar vid Fes, och & den andra vid His, behofvas 

 inalles 23 bitoner, s3 att octaven innehaller 30 toner, hvaraf 

 21 kunna betraktas sSsom grundtoner i dur och moll. 



Forf. gSr nu vidare och faster uppmarksamheten pa en 

 frirut nastan ofversedd omstandighet, nemligen den, att de 

 diatoniska tonernas chromatiska upphojmng och nedsankning, 

 medelst s5 kallade smS halfva toner, eller B och b, icke for- 



