47 



sammanfollo. Det numndes, utt denna punkt under kiyfnin- 

 gens sednare stadier rycker IY3n polen at sidan af a'ggets 

 yta. Den pa embryos ena sida anmarkta fordjupningen drar 

 sig tillsamman sasom en gapande mun sluter sig, hvarigenom 

 ocksa den deri liggande oppningen blir indragen. Intrycknin- 

 gen blir slutligen qvar endast som en ringa, smaningom for- 

 svinnande klyft. och embryo, sedd fran sidan far en mera 

 klotrund gestalt, som snarl blir trapezoidisk. Vid ena 'sidan 

 af klyften framtrada tva sma tappar, som begge i borjan ligga 

 na'ra embryos medellinea, men smaningom at omse sidor af- 

 lagsna sig derifran, och va'xa ut till en valk, ornfattande stdrre 

 clelen af embryos omkrets. Pa denna valk, som delar sig i 

 tva motsvariga partier, upptrada nu langa cilier eller rattare 

 cirri, som sla omkririg. Den ar djurets forsta rorelseorgan, 

 anlaggningen af velum. Embryo bar nu likhet med en halt 

 med rundadt konisk kulle (abdominal-partiet), rundadt brarn , 

 (veli valkar), men hvars oppning mellan dessa valkar vore tlickt 

 af en convex yta, veli fra'mre yta. Pa denna yta framtra- 

 der, forst af alia organer efter velum, en enslig cirr, la'ngre 

 iin de vibrerande. Det rundadt koniska abdominalpartiets yt- 

 tersta cell-lager bildar musslan, i borjan belt tunn, som en 

 binna , af tva halfter, valver, i ryggsidan sammanhangande, 

 utan nagot spar till las. Na'r musslan forst upptrader sitter 

 den som en sadel pa embryo och ar sa mjuk, att den vid 

 dess sammandragningar i ryggsidan ofta far en stark inboj- 

 ning. Musslans begge skal va'xa nu smaningom sa , att de na 

 inemot veli valk; de antaga en rundad form, med temligen 

 rat ryggsida. Under skalen afskiljer sig dernast manteln, sa 

 att ett rnellanrum uppstar mellan denna och den centrala, nu 

 ganska rnorka massan af celler. Derunder va'xa skalen sa. 

 mycket, att velum till nagon del kan db'ljas af dem, och ve- 

 lum, som blifvit mer utveckladt kan draga sig tillbaka infit; 

 muskelband ses ocksa ga fran djurets ryggsida till velum och 

 manteln. Af skalets slutmuskler ar i synnerhet den ena, fra'mre 

 tydlig. Emedlertid hafva de ofriga inre centrala elementerna 



