

185 



finnas, uppnaende en hojcl af mellun 50 till 100 fot. Kalk- 

 stenen i dessa lager a'r an grofkornig, iin finkornig, dels fri 

 Iran ftiimmande inblandningar, sa alt den med forciel anvan- 

 des till kalkbranning, dels mer och mindre spackad med ser- 

 pentinkorn eller glimmer- och chloritfjall, eller ocksa genom- 

 dragen med smalare rander af dessa frammande arter. Icke 

 alltid begransas dock dessa kalklager af den forut namnda 

 gneissen, ofta ser man dem pa en sida, parallelt med stryk- 

 ningen, omgifvas, ja stundom a bada sidor inneslutas af gra- 

 riit. Fran denna omgifvande granit instiga stundom mindre 

 gangar och drummer uti kalklagret, hvars strykning i dessas 

 narlict da na'stan alltid ar rubbad ur sin normala rigtning. 

 Ett sadant forhallande kan t. ex. iakttagas vid del v. p. | 

 mil vestor om Qvarsebo farja vid Siittersundel belagna kalk- 

 brottet. En annan egenhet vid kalkens och granitens omse- 

 sidiga begransning a'r anmarkt vid dot kalkbrottet, som ligger 

 oster om Qvarsebo fa'rja mellan Qvarsebo klint och Kalkbran- 

 nartorp. Man ser hiir nemligen en stor miingd storre och 

 mindre koi telformiga. a'nda till en cubikaln miigtiga, stycken , 

 af graniten ligga, utan nagon ordning och utari nagot sam- 

 manhang sinsemellan eller med nagon i nUrheten befintlig dy- 

 lik bildning, inbaddade uti kalklagret, sorn deraf icke rout 

 nagon rubbning eller forUndririg, hvarken hvad dess strykning 

 eller textur betraiTar. 



I allmanhet torde fa trakter i faderneslandet inom ett sa 

 inskriinkt omrade innesluta en sadan mangd kalkstenslager, 

 som den ifragavarande. Om man inberaknar dem, som 

 finnas inom den la'ngre oster ut belagna Tunabergs socken, 

 sa uppgar det hittills upptackta antalet till narmare fy- 

 I'atio, och delta pa en areal af 5 V mils langd och | mils 

 bredd. Dock ingenstades pa denna stracka aro de sa kon- 

 centrerade, som i narheten af det s. k. Marmorbruket, der 

 pa en vidd af v. p. | qvadratmil omkring toll' sarskilta kalk- 

 lager forekomma. Ehuru afven deribland vissa lager finnas, 

 sorn innehalla en frSn frlimmande inblandningar niistan fri 



