filer i vaimare lander fjiiderlik. Iliirigrnom erhallas lortraflli^a 

 karakterer; de alter sum ii^a tydlii;a fjiiderlika liar hilda en 

 e-en iinipp. Men ^landlernn fattas stundom hos typiskt glandulosa 

 alter, haren blilva da rnklare och vnnligen tiitare, villusa t. 

 ex. pa Pilosellornas svepon, hvilka t\piskt iiro glandules! ha- 

 n f ua. Typiskt glandellosa blad blilva aldrig gjaodulost klibbiga, 

 men viil kunna glandule's! klibbi^a blifva glamlellosa. Bekliid- 

 nadens niirvaro betyder mindre iin dess slag; de styfharigaste 

 arter tra'fTas stundom glatta (II. cymosum, echioides etc.) 

 Harens liingd samt styfhet och mjukhet varierar hos alia. Kon- 

 stantare iir den vanligon graa stjernludet-fiockiga bekliidnaden. 



Ehuru bestiimda griinser ej finnas emellan de glaucescenla 

 och rent (jrinia artcrna, iir donna skillnad dock viisendtlig. 

 Hcla Aurellernas serie iir typiskt glaucescent. Hos Pulmona- 

 reerna iir griinsen svurore att bostiimma till folje af de mel- 

 lanliggande species ca?sia3. Hos de verkligt glaucescenta ar- 

 terna iir stiftet stiindigt gult och glatt, hos de ofriga brunt 

 och striifludet, efter torkning sotbrunt. 



Den allmdnna Inflorescensen varierar mycket. Niistan 

 hvarje art, iifven de med den most sammansatta anthela, kan 

 blifva monocephalisk. De vanliga Jnfloresccns - slagen iiro: 

 umbella, cyma, corymbus, panicula, samt hos de Amcrikan- 

 ska arterna thyrsus och racemus, men dessa ofverga la'tt hos 

 samma art i hvarandra. Infiorescensens typ iir dock alltid 

 centrifugal och indefinit, samt dess utveckling lateral. Noga 

 bor dock skiljas mellan grenig stjelk och sammansatt anthela. 

 De vcrkliga grenarne bara ej blott blomhufvud, utan iifven blad. 



Blomhvfvudenas storlek varierar betydligt hos samma art 

 efter blommornas antal. De fiesta species hafva en form med 

 stora och en med sma hufvuden. En allma'n lag harvid iir, att ju 

 fiera hufvuden en art utvecklar, ju mindre blifver hvarje sadant 

 och tvartorn. Fjell-former hafva fa, men stora hufvuden. 

 Blommornas antal invorkar iifven pa hufvudenas form: iin 

 blommorna f'3, blifva svepena fina och cylindriska, iiro de tal 

 rika ; blifva svepena ventricosa. 



