Af synnerlig vigt. men hitintills forsummadc, aro de 

 karakterer som hcmtas af Svepets bildnincj , och det icke 

 rnindre for seriers och gruppers, an arternes bestamning. 

 Typiskt bildas dct af spiral formigt stallda och imbrikorade 

 fjall; men dessa fjall framstalla an en fortlopande mdngradig 

 serie, an ater en pa atskilligt siitt afbruten. I forra fallct 

 aro an de yttre fjallcn mindre och kortare, sasom hos //. 

 glauci och //. umbellati grupper, an alia nara lika , sasom hos 

 de fiesta Aurcllce, hvilkas svepe ofta syries cnkelt; det sed- 

 nare ar tydligast hos Stenotheca ;, hvilka derfore tyckas ega 

 dubbelt svepe, det yttre af korta , det inre af utdragna sig 

 emellan lika fjiill (bland Europeiska arter //. paludosum). 

 Hieracia intybacea och nugra Putmonareer fran Italien hafva 

 nastan enradigt svepe med fa, korta, oordnade fjall. Hos H. 

 prenanthoides och de fiesta Pulmonareer aro de yttre fjallen 

 kortare och oregelbundet imbrikerade, hvilket utmiirker en 

 afbruten spiral-aerie. Af iinnu storre vigt ar dock den skill- 

 nad, som uppstar derigenom, alt den innersta fjdllcykeln an- 

 tingen a'fven a'r spiralisk och oppen, eller dtcrloper i sig och 

 biidar en krans. I det forra fallet blifva de inre fjallen sma- 

 ningorn smalare, mindre och mera langspetsade, i det sednare 

 bredare, storre och ganska trubbiga, sasom vid jemforelse af 

 //. umbellatum och tridentatum samt Pilosella och Auricula 

 visar sig. Fjallens form och fa'rg lemnar iifven brukbara 

 kannemUrken, som dock med urskiljnihg bora begagnas. I fjell- 

 bygder forekommande arter, som vanligen hafva svartaktigt 

 svepe, erhalla det nemligen gront nar de triiffas nedom 4jel- 

 len eller i tradgardar. //. Sabaudum , som typiskt har rod- 

 brunt svepe, hvarigenom den skiljes fran alia andra, far det 

 i lundar vanligen gront. 



Svepets och blomskaflens beklddnad ar, liksom ortstan- 

 dets, dubbel, antirigen flockig eller setds, det forra vanligast 

 och konstantast. Det flockiga indumentet ar hos alia likartadt, 

 blott stundom med aldern forsvinnande eller tatare, men det 

 hariga varierar mvckct. Fattas det flockiga blir svepct s 



