grout och efter torknini; svarlakliiil. liar saknas pa svcpot 

 hos //. gland jjrupp och hos nagra Stenotheccv och .\rcij)i- 

 trincr. Hami iiro vanligen glandelbftraode , men stundom for- 

 svinna glandlorna hos en art soin annars eger dem ; typiskt 

 ^lamlellosa arter erhalla drrrmot, sasom redan hlifvit niimndt, 

 aldrig glandler. Na'r glandlerna forsvinna blifva liaron liin^ic, 

 tiitaro och ofta ull-lika. 



Blommorna iakttaga alltid samma typ, dock icke titan 

 forandring. Hos Stenothccw iiro de vanligen mindre och 

 smalare an hos de ofrige. Nagra hafva dem ntistan radie- 

 rande, andra likstora. Hos //. alpinum och Parnassi 

 a'ro hela blommorna hariga , hos andra a'ro de cilierade, 

 hos annu andra glatta Haraf vinnas goda specifica karaklerer. 

 Blommornas ffit'g, med undantag af den hvitaktiga, a'r deremot 

 af fb'ga vigt; // aurant iacum , t. ex. trafTas med gula, brand- 

 gula och roda blommor. 



Vida constantare a'r Stiftets farg, som allt jemt bibehiiU 

 ler sig gul hos de glaucescenta Pulmonareerna , under det den 

 efter torkning blir sotbrun hos Pulmonarea? ca3sia?. //. auran- 

 t iacum utvisar delta kanneteckens vigt, da stiftet hos denna 

 art, hum an blommornas fa'rg vexlar, dock alltid bibehaller 

 sig sotbrunt. Hos nagra Aurellce blir det gronaktigt och hos 

 H. staticasfolium blifva a'fven blommorna efter torkning gro'na. 

 De arter, som hafva gult stift, hafva det a'fven glatt, de andra, 

 der stiftcts farg fora'ndras, deremot brunharigt hos den lefvande 

 vjixten. 



Achenierna iiro, utom hos Stenotheca ;, ytlerst lika. Dei 

 enda skillnaden beslar i fiirgen och storleken. Sa urskiljaf 

 Pilosellerna genom acheniernas litenhet, hvilken afven hos d< 

 stb'rsta arterna bibehaller sig. Hos Aurellerna deremot arc 

 de ovanligt stora, hvarfore vallecuhe der a'ro tammeligen platt, 

 och ej sa f^rade som hos Pulmonarean. Tjuncts en- eller tva- 

 ladighct a'r af ringa bctydcnhi-t ; likasa dess fiirg som varie- 

 rar rodbrun, gulaktig ooh hvit. 



