256 



Vid hvarje Joinings borjun IVuintraJer Jet cenlrala par- 

 tiet lor sig, hvarje gflng minJre genomskinligt , och viJ hvarje 

 hvilas intraJe gi'ir Jet upp i en af Je periferiska kulorna. 



licnom tiJigare och ofvervaganJe Jelning vaxer Jet pe- 

 riferiska partiet ofver Jet centrala. 



Del centrala intraJer seJnare i Jelningspocessen, JS en 

 kiirna uppst&r Jeri, och omslutes iinJtligen helt och hSllet af 

 Jet periferiska. 



Kiirnorna aro soliJa, men antaga mojligen perioJiskt, viJ 

 hvarje staJium af starkaste framtra'JanJe, naturen af b!2sor i 

 Jet Jeras yttersta yta blir en s. k. structures membran. 



Det periferiska partiets klyfning utg&r till nktningen frn 

 Jen punkt, Jer froflacken tra'JJe ut ur vitellus. 



Frbflacken fly t tar sig unJer klyfningens seJnare staJier 

 fr5n polen St siJan af Jet ovala agget. 



Nar den alTaller ses, unJer Jess faste, afven i Jet inre 

 centrala partiet en oppning mellan kulorna. 



Klyfningskulorna hafva, atminstone annu nar Je perife- 

 riska kulorna aro a"tta, inga egna hinnor, och enJast betackas 

 af vitellushinnan. SeJnare blifva Je celler, och agget bestSr ; 

 viJ klyfningens slut, af ett yttre lager af ljusa periferiska cel- 

 ler och en inre massa af morkare centrala. 



Hela vitellus blir embryo, nar en bekla'JnaJ af korta ci- 

 lier upptraJer pS Jess yta och Jen genom Jeras rorelser bor- 

 jar att rotera. 



I en forJjupning pa Jen ovala embryos ena siJa ligger 

 en oppning, sannolikt Jensamma, som uppstoJ viJ frofluckens 

 bortfqllanJe. 



Denna forJjupning Jrar sig tillsammans bfver b'ppningen, 

 som sluter sig. 



ViJ Jess kant framst tv tappar, som smSningom ut- 

 vaxa till en omkring embryo IbpanJe valk, snart besatt meJ 

 starka svinganJe cilier, velum. 



Embryo ar JermeJ JelaJ i ett koniskt abJominalt parti 

 och ett cephaliskt. 



