73 



slack, IOIT an tillfiille yppals, alt i naturen citer studcra de- 

 i-as forekommanden. 



Afven i vara grofkristalliniska unga granitcr med hvit 

 glimmer fyckes oligoklas temligen ofta ingci, om ej, likt i do 

 gra gneisserna, sasom en constituerande bestandsdel, dock sa"- 

 som tillfallig inblandning. Sa t. ex. forekomma i dessa gra- 

 niter fr^n Tomtebo, Olsjon, Riddarhyttan, Helgbo, Hastback, 

 Alsforp m. fl., tvenne slags faltspater, en orthoklas och en 

 oligoklas, som kunna genom de uppgifna karaktererna at- 

 skiljas. Orthoklasen, som alltid utgor den ofverradande be- 

 standsdelen, ar uti de tre forstnamde graniterna af grahvit 

 farg, men i de ofriga trenne rod eller rodlatt. Oligoklasen 

 ar i allesamman gra eller grahvit. Ocksa kanner jag, for 

 min del, annu ej mer an ett enda exempel pa, alt man uti 

 vara svenska berg traffat oligoklas af rod farg, och det ar i 

 en grofkristallinisk rod granit utan all glimmer, hvilken fo- 

 rckommer sasorn lagerformiga gangar eller utskiljningar uti 

 rod gneiss vid den s. k. Kolnasudden pa Ljusteron i Rosla- 

 gen, uti hvilken granit man medelst blSsroret kan bestarndt 

 sarskilja tvenne slags faltspater, bada af rod farg, af hvilka 

 den ena, som ar lattsmalt, ocksa visar raffling pa ytan. Denne 

 oligoklas har en viss likhet med den forr s. k. krumbladiga 

 roda albiten fran Kimitlo i Finland, som dock nu genom 

 CHODNEW'S undersokning ar visad vara oligoklas. 



Likaledes forekomma uti s. k. "utskiljningsgranit", sasom 

 bckant ar, ofta tvenne slags faltspater, hvilket man, bland 

 andra exempel, afven har i hufvudstadens grannskap har till- 

 falle att pa manga stallen observera. Sa t. ex. ar, uti den or- 

 thitforande granilen fran Kullberget vid Clas pa Hornet, or- 

 thoklasen af grabla farg, trogsmalt och med en egentl. vigt 

 af 2,561, da deremot oligoklasen har hvit farg, en egentl. 

 vigt af 2,63fi, en tydlig strekning pa ytan och smaller latt 

 till blasfri kula. Skej>psholms-graniten ar for alia nogsamt 

 bekant, flera andra dylika fall all forliga. 



