167 



I sammanhang harmed anforde Hr Huss, del ban a 

 Seraph imer-Lazareltet eftergjort na"gra af Hr R.s forsok 

 med mineralmagnet a" sa" kallade s,ensitiva personer. Dessa 

 forsok hafva dock varit for fa, for alt deraf kunna draga 

 na"gra mera bestamda slutsatser, hvarfore Hr Huss vid deras 

 meddelande reserverade sig mot antagandet af de resultater 

 han erhallit. Svarigheten att under dessa forsok utreda hvad 

 som ar verkligt elier icke verkligt, hvad som beror pa 1 den 

 sjukes fantasi eller icke, ligger dertiti, alt dylika s3 kallade 

 sensitiva personer tyckas sa 1 gerna vilja leda experimenla- 

 torn bakom ljuset, och, da de finna sig vacka nppmark- 

 samhet, vilja stegra denna sa hogt som mojligt. Hr H. 

 vore likvisst benagen att tro, alt detta strafvande hos dylika 

 sjuke ej ar ett begar att bedraga, utan ett symtom af de- 

 ras sjukdomstillstand, hvilket omedvetet patvingar sig dem. 

 Om saiedes i vissa fall sanningen af del man tror sig upp- 

 fada bade kan och bor dragas i tvifvel, qvarstii dock an- 

 dra fall, hvilka lemna foga rum for nagra Ivifvel. 



a) Strykningar med magneten uppfattas stundom som en 

 kail, sturidom som en varm vind eller blasning. Vid fortsatta 

 strykningar erfara somliga en kansla af behaglig domning, 

 andra ater af obehaglig reining. I forra fallet kan somn 

 intrada, i sednare kunna smartsamma convulsioner och ryck- 

 ningar uppkomma. Ha'rvid visar sig olika verkan af magnet 

 och af kristall, sa alt somliga, pa hvilka den forre inverkade 

 ofordelaktigt , saga sig erfara en behaglig kansla af den sed- 

 nare. Pa flera utofvar hvarken den ene eller den andre nA- 

 gon kannbar verkan. Genom fortsatta strykningar tyckas 

 stundom neuralgiska smarlor och convulsiviska anfall lindras, 

 ja for tillfallet upphora; slundom visa de under samma for- 

 hallanden ej ringaste effekt. Den somn, som uppkommer 

 af fprtsatta strykningar, synes vara ovanligt lugn, och kan 

 fortfara fr^n nagra timmar anda till hela dygnet. 



b) Da magneten lagges under hufvudet, t. ex. under kud- 

 den, och dess ankare i rnaggropen, erfara somliga ha'raf alls 



