55 - 



gen sasom koppling. De foriindringar kopplingcn undergar genom sub- 

 stitution af viile mcd saltbildare, afvcnsom <le hvilka uppkomma medelst be- 

 gagnande af KOLBES markvardiga forsok ofver kopplade difyonsyror, genom 

 substitution af .saltbildare mot vate, aro till flera af sina mojligheter fram- 

 stiillda ocli betraktadc, och fiirf. adagalagger pa detta salt, att substitutions- 

 fenoracnen kunna ocli bora betraktas ur andra synpunktcr an fran de 

 franska kemisternas metalepsie och typ-tbeorier, i bvilka manga fall anta- 

 gas for substitution, dcr likva'l en total forandring af den anvanda krop- 

 pens sammansiittnings-art intraffat. 



Forf. yttrar till slut den formodan, att bans framstiillning cj torde 

 vinna gehor bos den nu radande metaleptiska typ-teoriens anhangare, 

 men boppas att de skola finnas varda de kemisters upprniirksamhet, som 

 iinnu icke med blind tro fa'slat sig vid typ-tcorierna. 



Rcmitterades till Hrr MOSANDER ocb L. SVANBERG. 



Hr Adjunkt P. S. MUNCK AF ROSENSCHOLD: Undersokning om 

 Elektricitet i iordeladt och bundet tillstand. 



Sedan Forfattaren gjort narmare reda for de fenomener, bvilka aga 

 rum vid elektrisk fiirdclning, sa val da den fordclade ledaren ar isolc- 

 rad som icke isolerad, framstallcr ban sin egna asigt om fri och bunden 

 elektricitet, angaende bvilka naturforskarne hittills icke kunnat blifva 

 ense. Han bestridcr belt och ballet den for nagon tid sedan allmanna, 

 och iinnu af flera forfiiktade meningen, att den bundna elektricitcten bar 

 fxirlorat nagot af sina ursprungliga egenskaper, och, endast utgaende fran 

 den princip for elektrisk jemvigt, hvilken POTSSON lagt till grund for sina 

 vackra undersokningar om statisk elektricitet, visar ban, att elektriska 

 lagret pa ytan af en fordelad och isolerad ledare i tankarne kan sonder- 

 delas i tvenne lager, bvaraf ban kallar det ena, som qvarstar efler af- 

 ledande vidroring, om den fordelande kroppens elektriska tillstand ar 

 constant, ledarens lundna elekricitet, och det andra, som ar sa beskaf- 

 fadt, att det for sig icke astadkommer nagon vcrkan i ledarens inre, dess 

 fria elektricitet. Den sednare blir bar detsamma som OHM kallar elek- 

 troskopisk kraft. Ar den fordelande kroppen en ledare, sa fcirandras 

 dess elektriska tillstand genom den fordelade ledarens aterverkan, och dess 

 ytas elektriska lager sonderfaller, pa samma siitt som dennas, i det fria 

 och bundna. Om en ledare narmas till tvenne fordelande kroppar, sa 

 bevisas, att den forres bundna elektricitet ar summan af de eleklricitets- 

 mangder, som hvardera af de sednare sarskildt binda. Om Llott den ena 

 af de tre kropparne blifvit elektriserad , och de tvenne ofriga aro isole- 

 rade ledare, sa erballa de sednare motsatta fria elektriciteter genom af- 

 vexlande vidroringar. Ett sarskildt bit horande fall intraffar, da bada 

 ledarnc aro stallda pa samma sida om den fordelande kroppen, pa sii 

 siitt, alt dennes riitliniga elektriska verkningar pa den aflagsnare leda- 

 ren ga genom massan af den mindre aflagsna, bvilken outages icke iso- 

 lerad. Enligt KNOCHENHAUERS och PETRINAS pastaende iir den elektriska 

 verkan pa den forre ledaren, hvilken, enligt FECHNERS salt att uttrycka 

 sig, star i elektriska skuggan af den sednare, i dctta fall noil. FECHNER 

 dcremot, som undcrkastat saken en noggrann profiling , v bestrider detta 

 och pastar, att verkan af den fordelande, kroppen ofvervJi'ger verkan af 



\ 





