mineralier vid analysen icke giiva annat an hardragna eller 

 alldeles inga formler. 



1 en for POGGENDORFFS Annalen der Physik und Chemie 

 bestamd afhandling, har Hr SCHEERER framstallt en stop mangd 

 exempel af denna isomorfi hos flera slags foreningar, som 

 hora hit. Af dessa skall har blott ett anforas. 



Del ar bekant, alt vid Snarum i Norrige forekommer 

 en serpenlin i kristaller af peridolens form. Dessa har man 

 ansett vara sa kallade afterkristaller af peridot. Forvandlin- 

 gen af del basiska talkjordssilikatet peridot, till del med ki- 

 selsyra mera mattade, vattenhaltiga silikatet serpentin, ar en 

 geologisk gata, hvars losnirig begreppen frfm den kemiska 

 foreningskraften har gjort oloslig, med rnindre att icke peri- 

 doten forst blifvit bortford och serpentin sedan i tomrummet 

 inford och deraf till formen bestamd. Dessa asigter aro till- 

 flygter som man bereder sig nar saken icke annorlunda kan 

 forklaras. Hr SCHEERER har visat, att dessa kristaller, genom 

 sina genomgangar, afvensom genom de andra mineralier, som 

 de omsluta pa alia sidor, maste vara primitiva krislaller och 

 icke nagon pseudomorfos. 



Af hans iakttagelse foljer, att Mn 3 Si, Mn 2 Si + 3H och 

 MnSi + 6H maste vara isomorfa, och kunna saledes tillsamman 

 forefalla, utan bestamda forhAllanden, i samma kristall, och 

 att saledes allt sokande efter ett beslamdt maltnings-forhal- 

 lande emellan syra och basis i detta fall aldrig kan gifva na"- 

 got resullat. Serpentin innehaller mera kiseljord mot talk- 

 jord (eller mot basen R), an peridolen, men dertill kemiskt 

 bundet vatten. Man har icke lyckats all nagonsin af serpen- 

 tin-analyser erhalla annat an hardragna formler. Han har 

 beraknat icke mindre an 13 serpentin-analyser, i hvilka de 

 3 bestandsdelarna kiselsyra, talkjord, jernoxidul (samman- 

 tagna sasom basen R) och vatten funnits i varierande forhAl- 

 landen. De 6'fverensstamma alia efler hans enkla beraknings- 

 siitt deri , att da man till syret hos bason R (talkjorden och 



