a rse n i Us y rad silfveroxid, som, d3 saltet upploses i vatten, 

 gcnast sonderdelas med afsSUandfi of del bruna basiska sallet. 

 Man kan upplosa del sistnamda i stark arseniksyra och fci en 

 farglos upplosning; men denna nlfallor del basiska saltet, ge- 

 nom utspadning med vatten, sa fulistandigl, alt sallsyra i den 

 klarnade vatskan knappt visar ett spar af upplost silfver. 



A rsen i ksy ra d silfveroxid ger etl dubbeisalt med 

 svafvelsyrad silfveroxid, som fas da det basiska saltet 6f- 

 vergjutes med koncentrerad svafvelsyra och i platinadegel afro- 

 kes vid lindrig hetta, sa lange nagon svafvelsyra forflygligas. 

 Sallet aterstar smalt, fir efter afsvalning gult, och bestar af 

 Ag 2 As + AgS, likasonl natron-dubbelsaltet. Vatten utdrager 

 svafvelsyran med lernning af Ag 3 As. Afven utspadd svafvel- 

 syra gor samrna sonderdelning. Arseniksyrad silfveroxid, upp- 

 losl i ofverskjutancle arseniksyra, ger efter afdunstning, ett 

 farglost kristalliserande surt sail, som ar A 



2 Nytt mineral. Hr Lektor SCHEERER i Chri- 

 sliania har meddelat sekreleraren, for aft akademien forelag- 

 gas, upplackten af ett nyd mineral (Van trakten af Kragero 

 i Norrige. Delta mineral liar S3 stor likhet med en Dichroit, 

 som pa samma stalle forekommer, att dessas olika samman- 

 sattning fastade Hr SCHF.KRERS uppmarksamhet. Han har kal- 

 lat det nya mineralet Aspasiolit. 



Aspasioliten traffas sallan kristalliserad , ett par deraf 

 erhallna kristaller visade dock dess isomorfi med dichroiten. 

 Den ar s^ron till fargen, af (lera merendels ljusa nuancer, 

 likval slundom 6'fvergSende i brunt. Val uttorkad och luft- 

 fri, har den 2.764 i eg. vigt. Den ar foga hardare an kalk- 

 spat, osmaltbar, ger vatten vid glodgning och reagerar, for 

 blasror med flusserna, for jern och kiselsyra. Den later son- 

 derdela sig med kokande saltsyra. Den forekommer i stuf- 

 ferna blandad med dichroit, qvarls, fallspat och glimmer. 



Dichroitens farg ar blekt bla eller dragande i violett, 

 stundom alldeles farglos, och liknar da sa kallad fettqvarts. 



