Pelargonsyra = C 18 H 34 3 



Caprinsyra = C 20 H 38 3 . 



Af dessa ar pelargonsyran ny, och bar fatt sitt namn 

 deraf, att den ocksa forekommer bildad at' naturen i Pelargo- 

 nium roseum. 



Srnorsyra i en va'xt. Hr REDTENBACHER destillerade Jo- 

 hannisbrod, fruktbylsorna af Ceratonia siliqua, med vatlen och 

 nagra droppar svat'velsyra ooh erholi ett surt valten, hvari 

 syran sa val till egenskaper, -som sammansattning, befanns 

 \iira smorsyra. Af 5 skalpund erholls 1 lod smorsyra. 



Metacetonsyra genom jasnirig. Hr RKDTENBACHER 

 har funnil, att glycerin (oljsocker) upplost i mycket vatlen och 

 blandadt med val uttvattad jast, samt lemnadt nagra mana- 

 der pa ett 4- 20 till 30 varmt stalle, srnaningom surnar. 

 Man mattar syran i del narmaste med kolsyradt natron emel- 

 lanat, och tillsatter nytt vatten for det som afdunslat. Man 

 far, sedan glycerin ar forstordt, metacetonsyradt och attiksy- 

 radt natron i losningen, det forra i ett ofvervagande forhai- 

 lande, s3 att syran pa detta salt formanligast erhalles. (Se 

 Ofversigten 1844, s. 162). 



Flygtiga oljor ur plantaa cruciataB. PLI:SS har 

 funnit, att dessa i allmanhet gifva i destination med vatten svafvel- 

 haltiga oljor, hvartill i den farska vaxten inlet spar finnes, 

 utan som bildas vid plantans blottning i vatten, genom kata- 

 lytiskt inflytande af ett eget i dem befintligt amne, som liknar etl 

 vaxtslem. Thlaspi arvense t, ex. ger en blandning af lokolja 

 och senapsolja. 1 allmanhet gifva flera arter denna blandning 

 men i olika proportioner. Lepidium-arterna , Raphanus sati- 

 vus, Brasica-arlerna frambringa alia svafvelhaltii>-a flygliga oljar. 



3. Om seriers convergens. - Hr C. .1. MALMSTKN 

 hade uti en skrifvcl.se I ill Hr L. SVANBF.HG derom meddelat 

 foljande: 



