1 eqviv. vale och upplagif 1 at. syre. Den ar nu en myc- 

 ket starkare syra. 



D3 oljsyran deremot oxideras pa luftens bekostnad vid 

 4- 100, sa bildas kolsyra och den nybildade syran bestar af 

 C 34 H 66 5 , och har saledes forlorat L' at. kol. 



Elaidinsyra. Del ar bekant, all oljsyra forvandlas af 

 sma qvantiteter salpetersyrlighet till en alldeles olika beskaf- 

 fad syra, som har fatt namn af elaidinsyra. Denna syra har, efler 

 GOTTLIEBS analys, absolut lika snmmansattning 1 med oljsyran och 

 ar saledes dermed isomer. Forandringen beror derfore endast 

 pa en katalytiskt ulofvad kraft till best^ndsdelarnes omsattning. 



Elaidinsyra absorberar i smalt tillstand salpetersyrlighet 

 och forvandlas till ett trogflytande liqvidum, olosligt i vat- 

 ten, hvarmed all fri salpetersyrlighet kan utlvattas. Om detta, 

 a'nnu ej narmare undersokla liqvidum blandas med 10 gan- 

 ger sa mycket oljsyra, sa blir alllsammans om nagra dagar 

 forbytt till elaidinsyra. 



Elaidinsyra syrsattes ocksa i luften, liksom oljsyran. 

 Den iorvandlas dervid till en liqvid syra, som bestir af 

 C M H M 0% eller H + C 36 H 64 7 . 



Cholesterinsyra. Hr REDTEN T BACHER har behandlal cho- 

 lesterin med salpetersyra i fornyade destillationer, och funnit, 

 atl det dervid forvandlas till en forut okand syra, som han 

 kallat choleslerinsyra. Den ar lattlost i vatten och intorkar 

 till en gul, gummilik, sur och sammandragande bitter massa, 

 utan tecken till kristallisation och deliqvescent. Geriom analys 

 af dess silfversalt, har han funnit dess sammansattning vara 



funnel. at. raknadt. 

 kol .... 23,70 8 24,19 

 vale . . . 2,23 8 2,00 

 syre . . . 15,82 4 15,94 

 silfveroxid . . 58,25 1 57,87. 

 = Ag + C 8 H 8 4 . 



Choi oidinsy ra med salpetersyra. Da den oljlika 

 syra, som genom digestion med saltsyra ntfalles ur galla, choloi- 



