andait der prismat Sr ororligl, sd genomfares vatskan af po- 

 lariseradt ljus, pa 1 hvilkel va'tskan utofvar on bestamd bryt- 

 i:i DC, derigenom at I polarisalionsplanet vh'ndes &l venster. 

 Vfindes da det rorliga prismat, sa kommcr en slfillning, i hvil- 

 ken intet ljus mera uttra'der derigenom, och rorets innehall 

 ser ut att vara ogenomskinligt. Delta a'r det vanliga fe- 

 nomenct vid polariseradt ljus emeilan t. ex. tvenne korslagg- 

 da turmalinskifvor, hvilka har ersattas af prismerna. 



Om man mi, utomkring detla messingsror, skjuter ett dor- 

 till noga passande jernror, som a'r tall omlindadt med en I jock, 

 silkeomspunnon koppartrad, i flora, t. ex. fern, ofver hvar- 

 andra gSende livarf, och leder derigenom en elektrisk strom 

 frein t. ex. 6 par af Groweska platina-zinkbattcnel , s3 fram- 

 kommer, d5 + E gar fr5n den andan, dor ljuset inkommer, 

 ett rodt ljus genom den rorliga prisman, och dS den gar i 

 motsatt riktning ett blagront, men delta upphor sa snarl led- 

 ningen albrytes, hvarefter ter intet ljus framkommer. Efter 

 BoETTGtRS matning vrides polarisationsplanet i*i5 f 5t ven- 

 sler eller hoger, efter elektriciteternas olika riktning, St ven- 

 ster i det forra, at hoger i det sednare fallet. 



Detta larer nu vara det Faradayska forsoket, med den 

 skillnad, att han, i stallet for dessa polariserande vatskor, be- 

 gagnat ett glas, som genom tillsats af borsyrad blyoxid har 

 iVitt polariserande egenskap. 



Forsoket Sr ganska markvardigt. Forklaringen deraf ar, 

 ,-itl jernroret genorn den elektriska stromtnen forvandlas i en 

 ganska stark ihdlig magnet, i hvars axis den polariserande 

 vatskan befinner sig. Om kopparlraden lindas omedelbart 

 utpS messingsroret, s3 blifva vorkningarne af den elcktriska 

 slrommen val synliga, men mycket svagare, hvarigenom det 

 visar sig, alt jernrorels egenskap alt forstarka den magnetiska 

 polarisation kraftigt inverkar. Men iifven utan bi trade af 

 elcktromagnelisk polaritet, visar narmnndet af en stark mag- 

 net intill andan af messingsroret, all iifven i denna form den 

 magneliska polarilelen inverkar pa" del polariserade ljusets gdng. 



