'J84 



salju'lcrsyra, s5 fa> man vissorligrn den ashmdade 

 af lignin med salpetereyra , men en del af salpetertyfan sn- 

 derdelas lillika, ocli oin man, i sliillol all (ill syran siilta 

 VI^IMIUMI i sma i|vanl ilcfer isender och onmira val, slar sy- 

 ran pa sa-s|);iiHMi , sa utvcrklas vid deras omsesidiga berorinu: 

 qvafoxidgas mod liiiftighet och massan lander sig har och der, 

 hvarvid beredningeh icke lyckas. 



Da sagspfmen smaningom tillblandas, ulvecklas val rnin- 

 dre qva'foxidgas, men syran fargas alltid af frarnmande am- 

 nen , som bildat sig pa dess bekostnad och som upplosas deri. 

 Den uttvaltade och torkade sagspanen har del salpetersyrade 

 lignins egenskap att ogonblickligt afbrinna, men lemnar kolig 

 Slerstod af de inkruslerande amnena. 



D^l del af den bade har och i andra lander redan for- 

 varfvade erfarenheten, visat sig, alt salpelersyradt lignin icke 

 allenast gor knitets verkningar, utan, vid lika vigt, gor dem 

 a'nda lill dubbell starkare, och foreter fordelar, som krutet 

 saknar, t. ex. att icke gifva rok och icke orena gevaren, 

 beggedera af stor vigt, sardeles for krigsbruk , sa 1 later del 

 forutse sig, alt del torde komma att efter hand alldeles ut- 

 (ranga det vanliga krutets bruk. Del blir da, for dess be- 

 redning i storre skala, af vigt att kunna erhalla rent lignin 

 till ett la'gre pris an bomullens eller lill och med blarens. 

 Man skulle formoda, alt da lignin utgor vedens hufvudbeslansdel , 

 s5 borde delta icke vara svSrt. Men alt med kemiska medel 

 uldraga ur veden, afven i form af sAgspan, de inkruslerande 

 amnen, som deri inneh^llas, har stora sva>igheler, emedan 

 dessa sS omslulas af vedcellernas vaggar, att losningsmedel ej 

 alkomma alll. Och just denna svclrighet har v^illat, att man 

 forst i sednare tider lyckats alt fa ett riktigt begrepp om 

 den ogenlliga arten af vedens natur. 



Jag har forsokt alt, i brist af annan for ogonblicket 

 tilk'imglig s^gsp^n, for delta andamal anvanda den spa"n af 

 cederlrad, som fa's hos tillverkare af sS kallade blyertspennor 

 och som afven nytljas i stallel for skrifsand. Genom fortsall 



