1>87 



Atskilliga vaxler eller vaxlers delar bilda sitt skelelt 

 icke af lignin, ulan af elt arinat, (ill sammansattningen med 

 lignin visserligen likartadt, men (ill egenskaperna skiljakligt 

 amne, som vi kalla slarkelseartad vaxtrad, auiylin, till skill- 

 nad Iran den vedartade, lignin. Sadana aro t. ex. lafarterna, 

 LINNKS Lichenes. For alt jemfora dessas anvandbarhet med 

 ligninhalliga vaxlamnen, har jag begagnat renmossa, Lichen 

 rangiferinus (nu rnera Cladonia rangiferina), hvarur jag forst 

 med en losning af kali i alkohol, och sedan med vatten ut- 

 dragit allt hvad som icke horde (ill skelettct och detta har 

 jag sedan behandlat med blandningen at' svalVelsyra och ro- 

 kande salpetersyra. Det prof jag har har tillfalle visa har 

 alia egenskaper af xyloidin. Vid uppheKning ger del en ha- 

 slig och haftig forbranning, och lemnar sedan mycket olor- 

 brandt kol , som lange fortfar att glimma. Det ar salpeter- 

 syradt amylin, men icke salpetersyradt lignin, hvilka visa 

 sig vara tvenne beslamdt skilda foreningar. 



Lignin bestar, efter MULDERS och BAUMHAUERS fornyade 

 analyser, at' C 24 H 42 21 . Denna sammansattning ar nara lika 

 med starkelsens, och skulle, med 6 at. va'te och 3 at. syre, 

 d. a. 3 at. vatten, mera, vara 2 at. sta'rkelse; men troligen 

 skilja sig bada at genom grundamnenas foreningssatt. 



Vid bildningen af dessa tvenne foreningar intrader sal- 

 petersyran oforandrad i den organiska kroppen, och slapper 

 dervid den vattenatom, hvarmed den lorut var forenad, hvil- 

 ken af svafvelsyran upptages. Men det ar hogst sannolikt, 

 man kan na'stan taga for afgjordl, att ur sjelfva lignin utgar 

 ett visst antal vattenatomer, i elt bestamdt forhallande till 

 anlalet af salpetersyreatomer som intrada, hvilket man i ke- 

 mien kallar att vatten substitueras af salpetersyra. Denna 

 ersattning sker sa jemt att lignin fullkomligt behaller silt ut- 

 seende och alia sina yttre egenskaper, bornulln ar bomull, 

 lintagan iir lin eller blr, och sagspanen sagspan som fornt , 

 de forra kunna spinnas och vafvas, och ingen kan af de yttre 

 egenskaperna gissa, alt va'te och syre, i forhallande att bilda 



