verensstarnmer med den hastighet, soni berakningen ur LE 

 VERRIERS elementer gifver, nemligen 68"7, hvaraf foljer, alt 

 planelens uppgifna solafstnd icke eller kan betydligt af'vika 

 fran sanningen. Med 320 gangers forstoring kunde ENCKE 

 och GALLE varseblifva en liten skifva, hvars diameter, enligt 

 inedellalet af de gjorda matningarna, befanns = 2"8. 



Jag anhaller, alt har i korthet fa i minnet aterkalla 

 hvad som vid en af Akademiens hogtidsdagar (1843) ylirades 

 rorande detta amne vid onmamnandet deraf, atl AIRY genom 

 berakning af n%ra nyare Urani oppositioner funnit donna 

 planets solafsta"nd belydligt mindre an BOUVARDS tabeller angifva. 



"Vi ha haraf anledning att ana mojliga tillvaron af en 

 oupptackt planet utanfor Uranus. Ty om detta verkligen vore 

 handelsen, maste ban, i mdn af sin massa, inverka pa Ura- 

 nus och astadkomma rubbningar i dess lopp. Men emedan 

 dessa rubbningar afven bero af de bada himmelskropparncis 

 inbordes afstand och la'ge, som i anseende till dessa planeters 

 stora solafstand och deraf foljande stora omloppslid, endast 

 langsamt forandras, blifva de under en lang foljd af a> nastan 

 constanta och kunna forst efter en langre tidrymd blifva mark- 

 bara genom iakltagna afvikelser fran den bana , hvars berak- 

 nande gnindar sig pa observationer, som verkstallts under en 

 annan period. Delta har, sasom namdt ar, intraffat med 

 Uranus, ty hvarken de aldre observationerna fore 1781, eller 

 de nyare efler 1820 kunna bringas i lillforlillig ofverensstam- 

 melse med BOUVARDS tabeller, hvilka grunda sig pa observa- 

 tionerna mellan 1781 och 1820. Det ar saledes icke osanno- 

 likt, att utanlor Uranus finnes en oupptiickt planet, och icke 

 ell<?r a'r del omojligt, att den mathematiska kalkulen en gang 

 skcill lira en af sina slorsta triumfer samt genom theoretiska 

 combinalioner anvisa laget for en himmelskropp, som det 

 rnenskliga ogat, understodt af de basta optiska hjelpemedel , 

 icke annu hunnit upptacka." 



