117 



nu ba'r bans vanartiga dotter sig sa 

 &t, att hennes hederliga far af sorg 

 tnaste va'nda sig i grafven. 



Ja, ka'ra fru, vander han sig in- 

 te nu, sa ma jag riktigt saga att han 

 a'r inte stort battre sjelf. Jag kanjust 

 undra hvad den beskedliga mamsell 

 Emelie, Gud valsigna henne! hvad hon 

 skall saga, nar bon far bora en tocken 

 historia; hon som trodde den der He- 

 lena sa va'l. Fast hon kunde inte an- 

 nat a'n tro alia menniskor va'l hon, for 

 hon var sa iunerligt sot sjelf. 



Ja, jag var just aldrig riktigt 

 nojd med att min dotter helsade sa 

 ofta p& den der menniskan, och be- 

 romde henne sa mycket. Fast man 

 da inte visste nagot riktigt ondt med 

 henne, men inte var det va'l a'nda pas- 

 sande sallskap for min dotter. 



Matte det, ka'ra fru, det var va'l 

 en forfaslig skillnad det. Den der rnen- 

 niskan matte tacka sin Gud, om hon 

 fick vara piga at mamsell Emil^e. 



Nd n&, sa god piga som den der 

 torde va'l min dotter kunna fa en gang. 

 Att vara guvernantska for tva sma 

 froknar, som Emilie varit med all he- 

 der nu i tva dr. det torde va'l vara na- 

 got annat det, an att sitta och sy lin- 

 neso'm. Men si, om det skall bli na- 

 got stort, sa ska man ocksa ha rad 

 att ge sina barn edukation, och det 

 har, Gud ske lof, aldrig fattats for 

 Emilie. Min salig man, salig radman, 

 sag aldrig pa styfvern, nar det kom 

 an pa att hon skulle fa lara nagon- 

 ting. Det kostade vackert, men sa 

 hade man ocksa gla'dje for sina pengar. 

 Med sin fransyska skulle hon kanske 

 ha fatt mangen prest att skammas 

 pa riktig fransyska sa som di talar 

 utomlands. Och orgnisten, som la'rde 

 henne spela, sa sjelf, att hon gick of- 

 ver honom i de hogre tonerna pa kla- 

 veret. Och nar en flicka har fatt en 

 sddan underbyggnad, da kan man at- 

 minstone vara saker pa, att hon inte 

 gor nagra sadana der snedsprang. Men 

 sa mycket skall jag atminstone rada, att 

 min dotter aldrig mer skall ha n&got 

 umgange med en sa forkastad varelse. 

 Hon skall fa veta all ting till punkt 

 och pricka. 



(Forts.) 



Ofvcrsi^t af Nordpolsexpeditio- 

 uerna sedan 1845, 



saint kapten F. B. UI'CHntocks berat- 

 telse om upplaokten af de af honom 



fiiiina Frauklinska papperen. *) 



Sedan engelska regeringen, i foljd af 

 en uppmaning fran kgl. vetenskaps- 

 akademien i London, beslutat. att, till 

 upptackande af nordvestpassagen, af- 

 sanda en ny expedition, lat den'ibor- 

 jan af ar 1845 i Woolwich utrusta de 

 begge skeppen "Erebusn och Terror. 

 Det forstnamnda fartyget kommende- 

 rades af kapt. Sir John Franklin, det 

 sistnamnda af kapt. F. R. M'Crozier. 

 Begge fartygen forandrades till skruf- 

 skepp och forseddes med angmachiner 

 om 20 hastars kraft. Bogserade af 

 angskeppet nRattlern och attoljda af 

 transportskeppet "Baretta juniors, lojtn. 

 Griffith, gingo fartygen den 19 Maj 

 1845 till sjos fran Greenhith. Den 

 26 Maj lemnades de af bogserfartyget 

 och uppnadde den 4 Juli Walfisk- 

 oarne i Baffmsbay. Sedan "Baretta 

 junior" aflemnat sin laddning, atervan- 

 de detta fartyg till England, medfo- 

 rande depecher till amiralitetet och 

 bref fran manskapet till anforvandter 

 och vanner. I alia dessa bref uttala- 

 des forhoppningen om andamalets vin- 

 nande. "Erebus" och Terror med- 

 forde lifsmedel for tre ar. Efter sir 

 John Franklins utrakning skulle de 

 kunnat racka i fyra ar, om inga ofor- 

 utsedda missoden intraffade. 



Skeppen seglade utmed ostra sidan 

 af Baffins Bay och blefvo den 26 Juli 

 1845 i Melville Bay, Lancastersound, 

 prejade af kapten Dannett, skeppet 

 "Prince of Wales". Commodor Fitz- 

 james och sex officerare voro da om- 

 bord. Sedan denna tid hordes ingen- 

 ting om expeditionen. 



Kapt. Franklins instruktioner lydde, 

 att han skulle segla genom Lancaster- 

 sound och Barrow Strait till Cape 

 Walker och sedan begagna forsta gyn- 

 nande tillfalle for att passera mot syd- 

 ost till Behring Strait. Om denna pas- 



*) De angifna langd- och breddgraderna a'ro 

 fran Greenwich, 



Miles betyder Engelska mil. (V 6 Sv. mil). 



