Hi 



redde sig att g&. Ni skall ha femtio 

 ore tillbaka, ropade uppasserskan efter 

 honom Nej, jag tackar svarade 

 freiulingen, de tiro for den som kan 

 dricka ut del vinet. 



iVotis. 



Vi vilja redan nu rikta vara lasares 

 uppmarksamhet pa en snart utkommande 

 "Ny Sockenstatistik ofver Sverige", hvil- 

 kens slutresultater gifva anledning till 

 ganska intressanta kalkyler. 



Hela rikets uppskattningsvarde uppgick 

 aret 1830 till B:co R:dr 383,465,584 

 Sret 185657 



deremot till 513,507,990 



Folkmangden uppgick 1830 till 2,888,082 



aret 1856 deremot till 3,639,332 



saledes motsvarade aret 1830 hvarje in- 



nevanares andel uti Rikets fastighets- 



viirde B:coR:dr 132. 



aret 185657 deremot 141. 



Som uppskattningsvardet 1857 motsva- 

 rade 770 millioner R:mt, utgdr den af 

 Kgl. Majrt under denna statsreglering fb- 

 reslagne utgiftsstaten af 27 icke fullt 4 

 procent af Rikets fastighetsvarde 1857. 



Vi aterkomma till detta arbete efter 

 dess utgifning i bokhandeln. 



sa som vi ville. Hvad den ar daraktig, 

 hvad den ar fbrdomsfull, som tanker sa- 

 dant! I hvilka fbrhallanden som heist, 

 de ma vara aldrig sa inskrankta, aldrig 

 sa begransade, kan man vara stor. Och 

 tro mig att det ofta ar lattare att verk- 

 stalla en af dessa storartade bragder an 

 att dagligen, stundligen uppfylla de sma- 

 aktiga och likval sa svara dagliga pligter, 

 som ofta helt och hallet strida mot en 

 menniskas natur. Men om du uppfyller 

 dem i hela deras omfang och dertill med 

 gla'dje, om du star pa din plats orubblig 

 och som ett godt fb'redome, som en val- 

 signelse for dina medmenniskor, sa ar du 

 ocksa stor i Guds b'gon och lika mycket 

 va'rd som den hjelte, om hvilken verlden 

 talar med beundran. 



Epigrauimer. 



2. Grafskrift ofver en hofman. 



Har hvilar Kammarhei'rn af Doft 

 Som genom do'den vann han blef 

 af Met stoft. 



Minnesblad. 



2. 



Huru ofta svaller icke hjertat af stolt- 

 het och hanfdrelse, da man hor talas om 

 ett stort verk, om en hjeltebragd? 

 Huru onska vi ej da pa det lifligaste 

 att sjelfva vara i stand till att verk- 

 stiilla nagonting lika stort, till att 

 kunna handla lika hb'gsinnadt, om det 

 ock skulle ske med uppofFrandet af oss 

 sjelfva? Men med en suck beklaga vi, 

 att vara forhallanden tiro sa begransade, 

 sa inskrankta, att det ar nara nog medlid- 

 samma blickar vi kasta pa dem, emedan 

 de gora det for oss omojligt att handla 



Prisuppgifter. 



Charad N:o 1. 



Allt frSn den tid, d& Johan Gutenberg 



Utkampade sin strid mot morkrets rike, 



Mitt forsta har at lifvet gifvit farg 



Och ljus och frojd och njutning, utan like. 



Mitt andra ar ett litet, litet djur, 



Val till det yttrc fromt till sin natur, 



Men kan dock gora skada ja, oiniUligt. 



Mitt hela ar ett ganska trakigt ting, 



Af iogen alskadt har pi jordens ring, 



Om ock det gor silt miune oforgatligt. 



Rebus-gata N:o 2. 



K (En valsmakande frukt och barnens fruktan) N 

 (Ett oumbarligt redskap for vissa verk I (Mangen 

 blir det utan att derfor ega nagon fortjenst; men 

 den storsta fortjensten ar, att vara det, i ordets 

 hela betydelse) M (Nutidens fornamsta drifkraft) 

 B (Ett uti gamla Testamentets senare del ofta 

 omnamndt konungarike) 



(En valsniakaude, fran Kina kommande dryck.) 

 Har aro gator satta i bildernas stalle; forst 

 maste saledes gatorna losas for att komma under 

 fund med Rebussen. 



Forsta Pris. 

 Praktarbetet Svecia Illustrata. 



Andra Pris. 



Konversations- och Universal exikoii. 

 (Bd. 1 & 2. A. J.) 



Tredje Pris: 

 Europeiska staternas Historia, Geografi och Statistik 



bearbetad af G. Thomee, Bd. 1 & ?, 

 Losningar till Prisuppg/ftema emot- 

 tagas till d. 15 Mars (se N:o 1). 



STOCKHOLM, HORBEHGSKA BOKTRYCKERItT, 1859. 



