96 



kanna. Knappt later en sadan karl 

 hora sig, an kattorna fran alia has 

 stalla sig i portarue. Nu kastas kott 

 till dem, hvilket de taligt invanta och 

 springa dervid icke fram till karlen. 

 Den som vill pa detta satt fodra sina 

 kattor, betalar derfore en obetydlighet 

 i manaden." 



Liksom fordom i Tyskland till och 

 med lakare hade stort fortroende for 

 kattmedicin, sa har folket i nagra trak- 

 ter af Ita'lien detsamma. Salmida skall 

 kattblodet fordrifva fallandesjukan, pel- 

 sen begagnas mot forkyld mage, huf- 

 vudet, till aska forbrandt, mot sjuka 

 ogon. Lefvern, brand och stott till 

 pulver. skall lindra stenplagor o. s. v. 

 En doktor Ledel berattar helt allvar- 

 samt att en flicka blifvit botad for en 

 hardnackad tertianfeber, sedan hon af 

 en handelse rakat dricka mjolk, som 

 begagnats att tviitta en katt. 



Saledes skall man icke forundra sig 

 om kattor fa epitafier och om dfver 

 dem hall as Jiktal! 



Hnmoristiskt Allehanda, 



- 7. 

 Kottbullarne. 



Gamle glasmastar Brittirgen var en 

 sakramcnskadt fiffig karl och ehuru dof 

 pa begge oronen, hade han anda i sitt 

 lif hort nog mycket for att veta hur 

 man bor stalla sig for att draga storsta 

 mojliga parti af verlden. 



En dag hangde han sin lada pa 

 ryggen och vandrade ut at landsbygg. 

 den, for att der det behofdes satta i 

 nya rutor hos bondfolket. Bast han 

 gick kallades han upp i ett hus, der 

 familjen just satt vid middagshordet. 

 Kottbullarue som simmade i den bruna 

 sasen lago sa vanligt emot den gamle 

 glasmastaren att det slutligcn vattnades 

 honom i munnen. Ack! hur gerna skulle 

 han ej ha hort om nagon sagt: 



Na 7 min gubbe, vill du into ha 

 dig en portion? 



Men han viintade forgafves pa denna 

 vanliga inbjuduing, den ersa ko'ttbullen 

 forsvann efter den andra i de oppna 

 monaarne. 



Vardinnan, som troligtvis ville ha 

 nagon ting att saga fragade honom nu: 



- Ar det kallt ute i dag? 



Da gick ett ljus upp for gubben, gissa 

 om ni kan hvad han svarade: 



Nej, jag tackar, genmaltehan och 

 fortsatte sitt arbcte. 



- Hvad sager han? utropade frun 

 skrattande han blir da med hvarje 

 dag dofvare! hor han icke, jag fragar 

 hurudant vader vi ha? skrek hon. 



Nej, jag tackar sa mycket, jag 

 har redan atit middag. 



Nu borjade alia de narvarande 

 att skratta och frun gick anda fram till 

 honom och skrek honom i orat. 



Ar han da alldeles dof, nu! Ar 

 det kallt, fragar jag ! 



-^- Na, efter frun nodvandigt vill det ! 

 svarade han och satte sig lugnt till 

 bordet der han lade for sig en duktig 

 portion under det att alia, utom sig 

 af torvaning, endast betraktade honom. 



Epigrammer. 



Divide o t i m p e r a. 

 "Sondra och herrska! ar klogt sagt' 

 "Forena och styrf lar eii hogre makt. 

 Ora/strSm. 



Minnesblail. 

 U. 



Passioner likn* forbistrykande eldstiomm&r. 

 De forstora, utaii att kunna bygga upp nigon- 

 ting hattre. Uti den klokes hand ar det ett 

 fortraffligt verktyg. Det, som passionen tro sig 

 kunna vinna, det vinnes af ofverlaggningen. 



Prisnppgifter. 



Cliarad K:o 11. 



Jflitt forsta hvarje menska raaste ha: 

 En har det daligt, andra ha det bra. 

 Om man mitt andra rakar komma vid, 

 Sa blir man svart. ja, heldst Jor nag tid. 

 Hvad skrack och klagan har man ej fiirsport, 

 Hvar gang mitt hela nalkats till en ortl 



Slut pa forsfa qunrtaM! Lottdragning 

 den 25 demies (se N:r 1) Exlranummer (inue- 

 hallande losnirisar till uppgiftenia fotfeckniiig 

 pa den som insjindt rikn'ga losniiiRar och du 

 som -vunnit prisen) utkommer d. 31 Mars. 



Pris : En vacker gravyr- 

 LDfmingar cmottagas till den 15 Juni d. u. 



BTOCKJiOLM, TKYCKT HOS J. & A, BUS, ISCO. ' 



