125 



s. v. och han beslot att fortsatta ef- 

 terforskningarne genom Lancastersound. 



Kapt. Forsyth, "Prince Alberts^ be- 

 falhafvare, hade under tiden landstigit 

 pa Cape Riley; der fa'nn han de af 

 kapt. Ommaney nedlagda berattelserna 

 och glad harofver antradde han genast 

 aterresan till England. Honom till- 

 kommer aran att vara den forste som 

 modfort dit underriittelser om Frank- 

 liner-expeditionen. 



Af de annu i polarhafvet liggande 

 tio skeppen befunno sig d. 26 Augusti 

 genom tillfalligt sammantraffande fern 

 vid Beechey Island under lojtnant de 

 Havens, sir John Ross' och Pennys 

 befal, och bar upptackte kapitenerna 

 vid en af dem d. 27 Augusti 1850 kl. 

 9 f. m. foranstaltad sammankomst, 

 Franklins vinterqvarter tillika med tr'e 

 sjoraans grafvar. Penny skickade sam- 

 ma eftermiddag en af sina batar till 

 Cape Riley, for att underratta kapten 

 Austin deroin. Denne styrde genast 

 kosan till Beechey Island och den 28 

 Augusti voro samtlige eskadrarnes skepp 

 samlade i Unions Bay, Beechey Island. 

 Men alia forskningar som foretogos for 

 att finna sir John Franklins berattel- 

 ser, forblefvo fruktlosa, och sa mycket 

 man an grafde, maste man dock slut- 

 ligen finna att hvad man redan vunnit 

 icke var tillrackligt. De fyra eska- 

 drarnes befalhafvare besloto nu att vi- 

 dare fortsatta sina efterforskningar. De 

 qvarlemnade kapt John Ross' skepp 

 Mary, sasom stationsskepp vid Bee- 

 c'hy Island. Kaptenerna de Haven, 

 Penny och Ross fb'rsb'kte forcera pas- 

 Sagen genom Wellington Channel, hvar- 

 ifran de forut hindrats af stora ismas- 

 sor; d6 amnade sedan yid Cape Hotham 

 forena sig med de ofriga skeppen. Till 

 Cape Hotham begafvo sig ocksa Austin- 

 ska eskaderns fyra skepp. sedan de i 

 flera veckor varit utsatta for stora fa- 

 ror och harifran aterviinde doktor Ka- 

 nes 'expedition den 13 September till 

 Nowyork. 



De qvarblifna skeppen bfvervintrade 

 pa andra sidan om Cape Hotham, och 

 kapt. Austins vid Griffith Island, samt 

 kapt. Pennys och Ross' i Assistance 

 Bay, under det Mary fb'rblef statio- 



neradt vid Beechey Island. Pa delta 

 salt forblefvo skeppen under 96 vinter- 

 dagar overksamma, och forst d. 15 och 

 17 April 1851 blef det mojligt att af- 

 sanda fyra siirskilda sliid-expeditioner 

 till Franklins efterforskande. Afdessa 

 expeditioner atervande tre till skeppen 

 efter langa resor som gjort deras an- 

 forare ryktbara. De hade ej upptackt 

 nagot spar; den fjerde expeditionen un- 

 der Pennys befal maste redan efter sex 

 dagars forlopp vanda om, emedan allt 

 for stora hinder mbtte. Den 6:te Maj 

 afgick Penny me*d en ny expedition, 

 hvilken visserligen fann spar af euro- 

 peer men redan d. 20 Maj aterkom till 

 skeppen, emedan expeditionen d. 16 

 Maj stott pa oppet vatten, som af brist 

 pa batar icke kunde passeras. En yt- 

 terligare, med batar forsedd expedition 

 hade icke battre framgang, och sedan 

 Penny d. 20 Juli atervandt till sina 

 skepp, utan att hafya ernatt nagot re- 

 sultat, bemiiktigades kapt. Austins eska- 

 der af en modlb'shet, som gaf anled- 

 ning till att man i borjan af September 

 antradde aterresan till England. Afven 

 Penny, som var villig att foljande aret 

 vidare undersbka det af honom upp- 

 tackta oppna hafvet, blef nb'dsakad att 

 uppgifva denna plan af brist pa ettang- 

 fartyg; afven han begaf sig pa aterresa 

 till England, dit han anlande tidigare 

 an Austin och Ross, i September. De 

 begge sistniimnde uppkommo i Oktober 

 pa Themscn. 



Doktor Kanes skepp, Advance v och 

 nResepe som i fch'hoppning att kunna 

 undviHa ofvervintringen i ishafvct, d. 

 13 Sept. 1850 skiljt sig vid Cape Ho- 

 tham fran de b'friga eskadrarne, ofver- 

 raskades pa atervagen af vintern och 

 nodsakades att under mangfaldiga faror 

 ofvervintra bland den hoppackade isen, 

 och afven under sommaren 1851 hade 

 de att kampa me'd sa manga hinder 

 att deras ankomst till Newyork fb'r- 

 drojdes till d. 30 Sept, 1851. 



Fran Nordamerika hade ar 1851 dok- 

 tor Rae foretagit en ny batexpedition, 

 dervid man andtligen lyckades under- 

 soka de lander, dit Pullens och andras 

 expeditioner misslyckats; men nagot 

 spar af Franklin kunde icke upptackas. 



