141 



andpunkter. Cape Felix och Cape Cro- 

 zier, hade sannolikt ej blifvit besokt af 

 eskimaerna sedan Erebus och nTer- 

 rom efvergifvits, emedan stenhogen och 

 omkringliggande saker, hvilka i deras 

 ogon ega ett oskattbart varde, ej blif- 

 vit vidrorda. 



Om vraket annu ar skonjbart, ligger 

 del sannolikt pa nagra af de sma 6'ar- 

 ne, soderut emellan Cape Crozier och 

 Herschel. 



Den 28 Jimi kom kapt. Young och 

 bans foljeslagare tillbaka sedan de verk- 

 stallt den del af efterforskningarne som 

 tillkoramit dem, och hvarigenom man 

 erholl visshet om att Prince af Wales 

 Land ar en o. Kuststrackan emellan 

 de af lojtnant Osborne och Brown 

 uppnadda yttersta punkterna, blefupp- 

 tackt, afvensom den, hvilken ligger emel- 

 lan Bellot Strait och den af sir James 

 Ross' ar 1849 upptackta, langst bort 

 belagna punkt i Four River Bay. 



Af fruktan att hans forrader icke 

 skulle racka under den faststallda^tiden, 

 skickade kapt. Young fyra af sitt folk 

 tillbaka, och fortsatte sin vag i 40 da- 

 gar under dimma och storm, blott med 

 en man och hundarns samt hvarje natt 

 byggande en snohydda. Men fa men- 

 niskor kunde utharda med sa langvapigt 

 och modosamt arbete och dess inver- 

 kan pa kapt. Young var blott alltfor 

 tydlig. Lojtnant Hobson kunde vid sin 

 aterkomst till skeppet icke sta pa fot- 

 terna utan hjelp. Han var ej riktigt 

 frisk da ban antradde sin langa resa 

 och derigenom att han sa plotsligt ut- 

 satte sig for den stranga vaderleken 

 adrog han sig ett allvarsamt scorbutisk 

 anfal[. Likval fullgjorde han sin upp- 

 gift med mycken skicklighet, och sada- 

 na facta bevisa klarare an mitt berom, 

 det hardnackade mod hvarmed malet 

 for var resa efterstrafvades. Vi voro 

 nu alia ater ombord. Som nagra latta 

 anfall af skorbjugg forekommo, maste 

 vara omsorgsfullt sparda forrader af 

 Burton Ale, citronsaft och farskt kott 

 anlitas, sa att pa temligen kort tid alia 

 voro fullkomligt aterstallda. Under 

 vart vistande i Port Kennedy maste vi 

 bografva tva af vart folk. Ingenioren, 

 herr Georg Brand dog af slagfluss d. 



6 November 1858. Han hade samma 

 dag varit pa jagt nagra timmar och 

 tycktes befinna sig fortraffligt. Den 

 14 Juni 1859 dog Ste\vard Thomas 

 Bloakwell i skorbjugg: denne man hade 

 medfoljt tva af de sednaste uppsoknings- 

 expeditionerna. 



Som sommaren var varm, kunde vi 

 bestamma dagen for hemresan till den 

 9 Augasti, och ehuru machinistens dod 

 18o7 och ingeniorens 1858 inskrankt 

 antalet eldare till blott tva, kunde jag 

 .likval med deras tillhjelp skota ma- 

 chinerna och fora skeppet medelst ang- 

 kraft till Fury Point. 



Sex dagar lago vi bar, fullkomligt 

 omgifna af is, tilldess vindens omkast- 

 ning bortforde densamma, sa att vi 

 utan vidare afbrott kunde fortsatta var 

 resa till Godhaven pa Disco, dit vi d. 

 27 August)' anlande, och ganska van- 

 skapligt n'lottogos af Nordgronlands in- 

 spektor herr Olick och af tjensteman- 

 nen. Vara fa behof blefvo med storsta 

 beredvillighet tillfredsstallda. De begge 

 eskima-hunddrifvarne blefvo nu afske- 

 dade, och. d. 1 Sept. afseglade vi till 

 England. 



Enligt hvad som synes af berattel- 

 sen och forhallandet med baten, afven- 

 som af de manga bland kladerna upp- 

 tiickta sakerna, blefvo "Erebuso och 

 rTerror" -med stor omtanksamhet ofver- 

 gifna. Under loppet af tredje vintern 

 anstrangde man sig for att fullborda 

 utrustningen till resan. Det ar att for- 

 moda att sjukdom mycket medtagit 

 krafterna hos alia som befunno sig om- 

 bord, kanske annu mera an de sjelfva 

 trodde. Sladviigens langd fran de ofver- 

 gifna skeppen till baten ar 65 geogra- 

 fiska mil, och Iran skeppen till Mon- 

 treal Island 220 miles. 



Den storsta ordning tycktes fortfa- 

 rande hafva herrskat. 



I afsigt att gora denna resa sa nyttig 

 som mojligt, anstalldes magnetiska, me- 

 teorologiska och andra observationer 

 till vetenskapliga andamal, hvartill vi 

 fatt de nodiga instrumehterua genom 

 Royal Societys liberalitet. ' Kirurgen 

 herr D. Walker forsummade intet till- 

 falle att bilda samlingar i naturveten- 

 skapernas alia grenar. 



