30 



de vid inkdp utg&fvo klippingarna for 

 fullgodt mynt och vid fdrsaljning skyd- 

 dade sig genom stegrade priser ; de med- 

 fdrde afven till Sverige stora forrader, 

 som den danska konungen fo'rr patvingat 

 dem, och togo salunda igen sin skada. 

 Deremot utfordes intet af detta mynt nr 

 riket; Lybeckarne fdredrogo det svenska 

 jernet och kopparen. Sa gick det ej 

 allenast till under kriget, utan afven se- 

 dermera; ja, fdrhallandet fdrvarrades till 

 och med, da nddmyntet under loppet af 

 Bommaren 1523 i Danmark fdrlorade allt 

 fdrtroende och nu ofversvammade Sverige, 

 tilldess konung Gustaf 1524, utan att ens 

 nedsatta klippingarna till deras verkliga 

 viirde ({ af det nominala), genom fd'rbud 

 drog det ur rdrelsen. Detta var ett fdr- 

 tvifladt medel, som viil icke enligt vara 

 begrepp kan rattfardigas, men som da 

 for tiden viil torde hafva varit det enda 

 mdjliga for att gdra slut pa den oredliga 

 trafik, som med klippingarne bedrefs af 

 de frammnnde kdpmannen. Fafanga voro 

 bondernas klagomal och boner; Gustaf 

 beklagade dem, men visste ej att gifva 

 dem nagon annan trdst, iin att de skulle 

 lata gdra sig kopparkiiril af klippingarna; 

 da hade de biittre kiiril iin deras konung. 



Emellertid bemddade sig Lybeck, att 

 at det hittills af de vendiska staderna, 

 Danzig och Sverige bestaende fdrbundet 

 vinna en ny medlem i hertig Fredrik af 

 Schles wig -Hoi stein, Christians farbror; 

 man hoppades att kunna forma honom 

 att frantrlida den opartiskt medlande stall- 

 ning han hittills intagit och att belt och 

 hallet draga honom pa stiidernas sida. 



Fredrik var likval allt for fdrsigtig for 

 att genast inga pa det lybska radets kri- 

 giska planer. 



Vid denna tid synes Christian hafva 

 uppgjort en plan, att fran landsidan an- 

 gripa Lybeck och genom detta pldtsliga 

 dfverfall skriimma sin farligaste fiende 

 till fred. For att verkstalla nagot sadant 

 hade han likval behof af hertigddmena 

 Schleswig-Holsteins bi stand; men med 

 sin farbror hade han brutit och fdrgafves 

 fdrsdkte han ofvertala hertigddmenas stan- 

 der att bispringa honom. Han fann slut- 

 ligen radligast att afsluta en fdrlikning 

 med hertigen (i Bordesholm d. 13 August i 

 1522), och i denna uppoffrade han at 

 honom sin anfallsplan pa Lybeck. 



Men Lybeck gjorde nu allt hvad det 



kunde, for att forma hertig Fredrik att 

 dppet dfverga pa dess sida. Omstandig- 

 hetornas tvang medfdrde snart nog ett 

 sadant resultat. I Jutland hade namli- 

 gen ett hotande uppror utbrutit mot Chri- 

 stian; d. 21 Jan. 1523 hade Jutarne upp- 

 sagt konungen tro och lydnad och d. 29 

 s. manad erbjdd Magnus Munk, dejutska 

 herrarnes fullmiiktig, Danmarks krona 

 at hertig Fredrik. Da hertigen antog 

 detta tillbud var det gifvet, att han (ram- 

 to rallt skulle vilja fdrsiikra sig om Ly- 

 becks bistand och ett fdrdrag afslutades 

 ock nu mellan bada, d. 5 Febr. 1523. 

 Deruti fdrpligtade sig Lybeckarne bland 

 annat, att saviil denna gang som frarn- 

 dcles, om det blefve nd'digt, bista herti- 

 gen med 2000 knektar och 200 hastar 

 samt kanoner, kulor och krut, hvaremot 

 hertigen lofvade att om han skulle komma 

 pa Danmarks thron, uppratthalla Hanse- 

 aternas vanliga privilegier och seglatio- 

 nens frihet. Hvad Sverige betriiffade, 

 sa stadgades, att staden visserligen skulle 

 gdra sitt till for att aterstalla unionen, 

 men om detta ej liite gdra sig, sa skulle 

 den ej vara fdrbunden, att pa allvar lata 

 bruka sig mot sina vanner Svenskarne, 

 ej heller vara skyldig att afsta fran segel- 

 i'arten till detta land. 



Nu stod Christian ensam mot Oster- 

 sjdstaderna, Sverige, Schles wig och, nagot 

 sednare, afven mot Dithmarschen (med 

 hvilket hertig Fredrik d. 3 Mars afsldt 

 ett fdrsvarsfdrbund). Derjemte hade han 

 att strida mot ett farligt uppror i sitt 

 eget land. Hans la'ge var saledes myc- 

 ket svart; han besldt derfd'r att utfdra 

 en redan fore de sista olycksbudskapen 

 patankt plan, att fly till Nederlanderna, 

 sdka hjelp hos sin svager och sedermera 

 aterva'nda for att, stddd pa de fasta 

 punkterna Kdpenhamn och Malmd, ater- 

 erdfra sin krona. Denna plan kom till 

 verkstallighet d. 13 April da han, efter 

 att hafva tagit trohetsed af de begge 

 staderna, med gemal, barn och ett talrikt 

 fdlje afseglade till Nederlanderna. 



Vi hafva redan bera'ttat, huru Gustaf 

 Wasa under loppet af ar 1522 bemak- 

 tigat sig hela Sverige med undantag af 

 Stockholm, Kalmar och Finland, och att 

 han redan angripit de nargransande dan- 

 ska och norska landskapcn. Men pa nyss- 

 namnda stallen mdttes han af ett hard- 

 nackadt motstand, hvars fdrnamsta ledare 



