. 6. 



NYTT 



1860. 



Utkommer minst 4 ganger i man ad en. Prenumerationspris fOr hela frraiigen 3 R:dr R:mt 



filer 25 Ore i manaden. 



Den svensKe Humboldt. 



Bland de man, hvilka framfor andra 

 intrangt i naturens hemligheter och sa- 

 lunda beframjat naturvetenskaperna, 

 samt med sitt snille upplyst det mar- 

 ker som anuu for hundra ar sedan 

 herrskade inom detta omrade, intager 

 Carl von Linne en af de forsta plat- 

 serna. Denne utmarkte man foddes d. 

 13 Maj I707(g. st.) i Rashult i Smaland. 



Det ar ett eget sammantraffande att 

 samma ar da i norra Europa den stdrste 

 botanist man hittills kant, skadade dags- 

 Ijnset, foddes afven den ryktbare for- 

 skaren inom djurriket Georges Louis 

 Seclerc, grefve af Buffon i Montbard 

 i Burgund. Men huru olika voro ej de 

 yttre forhallanden, under hvilka dessa 

 begge stora man sago dagens ljus! 



tinder det Buffon, son till en gods- 

 egande burgundisk adelsman, foddes i 

 sin faders srlott, midt i ofverflodets 

 skote, stod Linnes vagga i ett anspraks- 

 lost komministerbostalle. Fadren, Ni- 

 colaus Linnanis, hade tva ar fore sin 

 sons fodelse blifvit komminister i Ras- 

 hult och gift sig med sin foretradares 

 dotter Christina Broderson. Hans sma 

 inkomster sasom Rashults komminister 

 forbattrades knappast genom hans for- 

 sattande till Stenbrohults pastorat. Han- 

 delsevis var komminister Linnaeus en 

 passionerad van af (radgardsskotsel, 

 och da han vid Stenbrohult fann en 

 stor tradgard, som horde till hans bo- 

 stalle, sa anvandes hvarje ledig stund 

 till dess odling. Blomsterskotseln in- 

 tresserade honom isynnerhet och ehuru 

 han ej var i stand att genom inkop af 

 dyrare vaxter oka sin blomstersamling, 

 sa iyckades han likval smaningom att, 

 dels genom utbyte, dels derigenom att 



han fick sa manga vaxter till skanks, 

 samla fyrahundra sarskilda blomster- 

 arter i sin tradgard. 



I hvarje rum af komministerbostallet 

 stodq blomkmkor och den forsta och 

 enda leksak hvarefter den lille Carls 

 hander utstracktes, voro blommor, sora 

 foraldrarne gafvo at barnet i vaggan. 

 I hela timmar satt den lille och be- 

 traktade stilla och fornojd de brokiga 

 blomstren ; han jublades hogt car fadren 

 kom fran tradgarden och kastade en 

 ny blomma till honom. 



Knappt kunde gossen ga sa tog fa- 

 dren honom med sig i tradgarden och 

 under det komministeinplanterade, oin- 

 grafde sangarne eller rensade bort ogra- 

 set, vattnade gossen blommorna eller 

 tog bort skadliga insekter och maskar 

 fran bladen och stjelkarne. 



Da han uppnatt atta ars alder an- 

 visade fadren honom en sarskild del af 

 tradgarden till hans uteslutande egen- 

 dom och tillat honom att der plantera 

 alia de vaxter han kunde finna i de 

 kringliggande augarne och skogarue. 

 Denna tillatelse begagnade afven gossen. 

 i fullt matt och under det stallets of- 

 riga ungdom tillbragte tiden med lek. 

 gick den lille Linne ut i skogarne och 

 pa falten; alia blommor och orter som 

 han ej hade i sin HI la tradgard, sam- 

 lade han for att plantera derstades. 

 Ingenting ar naturligare an att. med 

 denna fader! iga omvardnad af den hos 

 gossen medfodda karleken for naturen, 

 men isynnerhet for vaxtriket, deniia 

 bojelse skulle allt mera stadga sig, och 

 att fadren sjelf derigenom gaf sin sons 

 sjal och strafvandeu en riktning, som 

 sedan blef den klippa, mot hvilken han& 

 favoritonskan strandade. 



Den unge Linnes foraldrar onskade 

 nemligen att deras forstfodde skuJle 



