47 



lios styrelsen en anklagelse mot bo- 

 nom, denna gang for det ban forsokt 

 anfalla Rosen. Utan Linnes beskyd- 

 dare professor A. Gelsii mellankomst 

 och formodiing, skulle det unga snillct 

 sannolikt blifvit relegeradt. Detta skeddo 

 visserligen icke, men bans forelasningar 

 forbjodos ocb ej heller bade ban na- 

 got hopp att snart forviirfva doktors- 

 graden, cmedan de till promoverandet 

 nodiga penningarne annu alltid felades 

 bonom. (Forts.)- 



Naturvetenskapliga skizzer och 

 notiser 



4- 

 Slar vattuet farg! 



Den som sett hafvets azurbla farg, 

 och sedan fyller ett glas ined hafs- 

 vatten, men finner detta klart som luft. 

 gor sig med ratta den fragan, hvari- 

 fran komrner hafvets praktiga bla farg ? 

 Vanligen hlirleder man stora vatten- 

 ytors bla farg fran afspeglandet af him- 

 melcns, likasom vattuets andra farger 

 fororsakas af bottnens och de iimnen, 

 hvilka finnas inblandade i vattnet. For 

 nagon tid sedan bar likval JBunsen, en 

 bekant tysk naturforskare, anstallt ett 

 forsok, som latt kan eftergoras, ocb 

 som visat att det renaste ocb klaraste 

 vatten verkligen bar bla farg, ehuru 

 den, likt luften. ar for svag nar det ej 

 skadas i massa. Med en blandning af 

 kimrok och vax svartade Bunsen in- 

 vandigt ett i ena an dan med en lang 

 kork tillslutet glasror af omkring 6 fots 

 langd och tva turns diameter. Sa langt 

 korken rackte var alltsa glaset bait 

 riar den ater urtagits. I denna fran 

 den svarta betackningen fria anda, satte 

 ban en liten hvit postlinspropp, och 

 efter den en kort kork, som tappte 

 roret. Gonom den motsatta eller oppna 

 andan inhallde ban komiskt rent vatten, 

 och da ban bc-traktade postlinet genoin 

 den 6 fot langa vattenpelaren visade 

 det sig blafiirgadt. Fargen blef mera 

 matt ju mera vatten ban ater ballde 

 ur roret, Vid detta forsok kunde na- 

 gon inverkan af bimmelens farg icke 

 komma i fraga: att postlinet syntes 



blatt, kan endast harrora fran vattuets 

 egen farg. 



Bamburoret. 



Hvarje land erbjude'r vanligen sina 

 inbyggare nagon inbemsk vaxt eller na- 

 gon sadan som blifvit gjord inhemsk, 

 for fyllandet af atskilliga behof. Spa- 

 nioren bar sin Esparto, ett slags gras, 

 hvilket liksom ersatter jern, trad och 

 lader hinduen bar sitt jettestora 

 bamburor. Alexander Hunter bar gifvit 

 en noggrann beskrifning derom, hvaraf 

 man ser dess mangfaldiga anvandande. 

 Bamburoret. som ar en verklig gras art, 

 forekornmer storst i Burmab, der dess 

 leder blifva 10 till 12 turn i diameter 

 och 20 till 24 turn langa emellan blad- 

 knutarna, Som dessa leder aro ibaliga 

 emellan knutarna, sa kan hvar sadan 

 led begagnas som ett karl af icke obe- 

 tydlig rymd. Alltefter jordmanen ar 

 vaxtligheten utomordentligt olika; me- 

 dan roret i sandig och hoglandt jord- 

 man blir endast 8 till 10 fot hogt, 

 uppnar det i sumpig mark' och isyn- 

 nerhet pa dyiga flodstrarider en hojd 

 af 90 till 100 fot, och som det rikt 

 utgrenar sig bildar det jattelika skogar, 

 hvilka sedda ofvanifran pa langt af- 

 stand likna augar, och aro sa i verk- 

 ligheten, om man med iing forstar en 

 trakt som ar bevuxen med gras. Bam- 

 buroret bar kanske den snabbaste vax- 

 lighet; pa 24 timmar kan det tilltaga 

 18 tuin i langden. Man bar anmarkt 

 att ingen planta bar ett sa mangfaldigt 

 och sa hogst olika anvandande som 

 bamburoret. De unga bladen begagnas 

 till boskapsfoder: ett afkok pa frona 

 ar ett medel mot feber bos boskapen. 

 Af de unga skotten pa honplantorna 

 goras pilar. Skotten pa hanplantorna 

 aro de som utforas till Europa och 

 der nyttjas till metspon. De unga sido- 

 skotten anvandas till spikar och plug- 

 gar. Ilalmeu gor tjenst som stottor. 

 palar, taksparrar, -bjelkar, dorrar, fon- 

 sterbagar: bela byggnader uppfo'ras en- 

 dast af bambu; papper ock packduk 

 gores iifven deraf. De spada skotten 

 insaltas ocb utgora da en vasendtlig 

 bestandsdel af den rykib&r&Chow-chow- 

 syl.tem. Af de ibaliga halmlederna for- 



