51 



gods Hartecamp vid Haarlem. Denne 

 man var tillika direktionsledamot i hol- 

 laudsk-ostindiska kompagniet samt en 

 af de rikaste man i Holland. Boer- 

 have hade utverkat denna inbjudning. 

 Clifford var en varm van af naturve- 

 tenskaperna. Hans naturalie-kabinett 

 pa Hartecamp var ett af de rikhal- 

 tigaste och fullstandigaste ; bans der- 

 varande botaniska tradgard, hvilken han 

 anlagt med enorm kostnad, var inalet 

 for alia botanister, som besokte Holland. 

 Bekantskapen med Clifford skedde af 

 foljande anledning. Kort fore Linnes 

 tillamnade aterresa- till Sverige besokte 

 nemligen Clifford professor Boerhave, 

 som var borgmastarens lakare, och Clif- 

 ford beklagade sig da ofver tata hypo- 

 kondriska an fall, for hvilka han nyligen 

 varit utsatt. Boerhave, som kande or- 

 saken till denna sjuklighet ett n ago t 

 sybaritiskt lefnadssatt isynnerhet betraf- 

 fande bordets njutningar -- radde ho- 

 att antaga en skicklig lakare, som skulle 

 vistas i bans narhet, for att genast vara 

 till bands vid de omnamnda anfallen. 

 Vid mera betankliga attacker borde han 

 likval genom bref konsultera Boerhave. 



''Ert forslag behagar mig ratt myc- 

 kef svarade Clifford "men hvar 

 skall jag finna en sadan man?" 



Han ar redan funnem svarade 

 [Boerbave. "Del ar" den unge svensken, 

 som till|ka ar en utinarkt botanist Och 

 som ratt gerna skulle vil|a ofVertaga 

 uppsigten Ofver er tvadgard pa Har- 

 tecamp. r 



Resultatet af detta samtal var of- 

 vannamnde inbjudningtill Cliffords landt- 

 gods. Borgmastaren forde Linne i sin 

 tradgard och under det de promene- 

 rade derstades, utvecklade den unge 

 botamsten en sadan kunskap om vaxt- 

 riket, att Clifford erbjod honom fri 

 bostad, fritt vivre och 365 dukater i 

 arlig Ion, om ban ville qvarstanna bos 

 bonom. Linne antog anbudet ined gladje 

 och rlyttade till Hartecamp. der ban 

 nu fullkomligt hangaf sig at sitt alsk- 

 lings-studium. Annu samma ar, 1736, 

 utkommo bans "Fundamenta botanica" 

 och " Bibliotheca botanica'', i hvilket 

 forstnamnde verk ban i 365 satser upp- 

 stallde grundvalen for sitt aya system ; 



det sednare verket inneholl fortt-ckning 

 och beskrifning pa alia dittills kanda 

 vaxter. Begge arbetena gjorde betyd- 

 ligt uppseende, och pa samma gang 

 man i Frankrike, hvarest Tournefortska 

 systemet var det herrskande, med haf- 

 tighet augrep bonom sasom nyhetsma- 

 kare i vetenskapen, blef han utnamnd 

 till ledamot af kejserliga & kungliga 

 akademien for naturforskare fett af de 

 aldste larda sallskaper i Tyskland). 

 Enligt ett iriom sallskaqet vedertaget 

 bruk. erhull ban binamnet Dioscorides 

 Secundus. Samma ar fdretog ban pa 

 uppdrag af Clifford ocb i tradgiirdens 

 augelagenbeter en resa till England, 

 der ban sammuntralf'ade med detta lands 

 ryktbaraste botanisterj dessa maste, 

 trots sin motstrafvighet, antaga bans 

 nya system och de egnade stdrsta hog- 

 aktning at bans vidstrackta kunskaper 

 samt beundransvarda skarpsinnigbet. 

 Men grunddragen i detta nya system 

 bestodo deri att i motsats till de hit- 

 tills gallande systemerna indelades vax- 

 terna efter antalet, formen ocb laget 

 af deras befruktningsdelar (standare och 

 pistiller) i klasser och ordningar. Att 

 bar upprakna Linnes systems 24 klas- 

 ser, af hvilka hvarje ater sonderfaller 

 i flera ordningar, ar bar icke nodigt, 

 da sadant finnes omnamndt i hvarje 

 botanisk larobok, hvar^sfe atminstone 

 for nyborjare det Linneska systemet 

 ^nnu alltid foljes *). 



Men hvilken moda^ hvilka anstrang- 

 ningar, kostade det icke Linne. innan 

 han kunde faststalla detta system och 

 bevisa dess riktigbet. Omkring tiotusen 

 vaxter voro da kanda; (nu raknarman 

 ofver bundra tusen) ocb af detta autal 

 hade Linne till ar 1737 pa detuogaste 

 undersokt icke mindre an attatusen. 

 Dertill kom uppfinningen af nya, kor- 

 tare och battre betecknande namn pa 

 de enskilda vaxterna, emedan de dit- 

 tillsvarande for sin langd ocb vidlyftiga 

 sammanstallning voro ett ganska be- 

 svarligt hinder vid studerandet af bota- 

 nik. Vi vilja t. ex. anfora viixtnamnet 

 " Monolassioca lleniomenophyllorum" , 



*) Det a.'tdra sys tempt Sr det natnrligu af 

 Jussicu: Liiiuos system kallas afven detAonsf- 

 io.de. 



