175 



Genom ytterligare iakttagelser anger 

 sig Seeker kunna draga den slutsatsen, 

 att hela delta fastland hdjer sig. 



Stora saltsjoar i det inre, hvars till- 

 floden aro mindre an ^afdunstningen, 

 forsvinna smaningom; pa andra stallcn 

 finner man oofverskadliga, af hogabergs- 

 kedjor omgifna strackor, som tydligen 

 fordom varit hafsbotten, emedan de 

 aro betackta med saltkristaller och med 

 annu ganska val bibehallna qvarlefvor 

 af sjodjur, af samraa slagten som annu 

 lefva i Soderhafvet. De aro utan tvif- 

 'vel fran hvarandra afskiljda fordjup- 

 ningar i den fordha hafsbottnen, fran 

 hvilka hafsvattnet vid hojningen rann 

 undan eller bortdunstade. 



Till dessa iakttagelser, som utan tvif-' 

 vel fortjena naturforskarens hela upp- 

 marksamhet, kommer vidare att i Au- 

 stralien nastan alia yngre eller lagrade 

 bergformationer saknas. 



Salunda forena sig en mangd fore- 

 teelser. som gora troligtatt detAustra- 

 liska fastlandet, hela 3,000 svenska 

 qvadratmil i vidd, forst i nyare tid 

 hvad man i jordklotets historia kallar 

 ny har langsamt hb'jt sig ur ocea- 

 nen. Tusentals ur dess djup uppskju- 

 'tande oar blefvo smaningom mer och 

 mer omfangsrika, till dess de slutligen 

 forenades till en enda, och medtogo 

 i sina mellaurum och dalar stora in- 

 sjoar af salt vatten. 



Mennisko-, djur- och vaxtverlden 

 tyckas ofverens^stamma med denna Au- 

 straliens yngiingaalder, ty den star i 

 viss man pa en yngre utvecklingspunkt 

 an de andra verldsdelarnes. 



En ryktbar resande, baron von Hii- 

 gd, som nara 6 ar kringfarit jordklo- 

 tet, hufvudsakligen for attstudera mcn- 

 niskoslagtets kultnrtillstand, yttrade sig 

 harom vid ett naturforskarcmote i Prag 

 ar 1837 pa foljande siitt: 



"Alt framstalla en bild af Nya Hol- 

 lands olyckliga ursprungsinvanare, in- 

 nebar for menniskovannen nagonting 

 bedrofligt. Af naturen har val intct 

 djur-blifvit mera vanlottadt an dessa 

 stackars vildar. Doras kroppar aro fula 

 och oformliga, deras anletsdrag vedcr- 

 vard'ga; ansigtsuttrycket ar hcmskt, dct 

 ar ett mellantiug emellan fanens och 



fyllhnndens. N,r man betraktar deras 

 6g0n sa,finner man sin egen blick 

 halka derifran liksom fran en mur; in- 

 genting visar sig i 6'gats inre, ingen 

 fraga, ingen nyfikenhet, ingen forvaning, 

 ingen tanke: ingenting sjalfullt riir sig 

 derinnom med ett ord det Ur 

 sjallost. Deras ogon bedraga icke 

 det ar beklagligen en trogen spegel af 

 deras inre. Liksom hos ett djur har 

 Ny-hollandarens sjal ingen hogre lyft- 

 ntng: blott med det fysiska lifvet ar 

 han sysselsatt, blott med det som krop- 

 pen behofver. Om naturen a ena si- 

 dan hanvisat dessa sina, stjufbarn blott 

 till kroppens sjallosa fornojelser, sa har 

 den a andra sidan ieke gjoit det moj- 

 ligt for dem att tillfVedsstalla sina onsk- 

 ningar; de finna knappast sitt uppc- 

 halle, ja, de hafva ej ens den instink- 

 ten, som manga djur r att samla for- 

 rader at s ; g. Och hum nodvandigt 

 vore icke detta just har; ty Nya Hol- 

 land frambringar ursprungligen ingen 

 atbar frukt. ingen planta som duger att 

 begagna som s. k. gio'nsaker, intct a't- 

 barf fro, ingen atbar rotvaxt, som kun- 

 nat odlas: intet fyrfota djur som kun- 

 nat bcgagnas till husdjur, intet djur 

 som gil'ver mjolk, intct som' hastigt 

 forokar sig, inga honsfoglar. Vackra 

 och underbara vaxter, under! iga djur- 

 former men intct som tyckes bc- 

 raknadt for menniskans behof. Liksom 

 en herrlig tradgard, utbreder sig lan- 

 det oofverskadligt for den forvariando 

 framlingcns oga: skog och ang aro yp- 

 piga och ej vidrorda af menniskor el- 

 ler djur: ingeu gangstig slingrar sig 

 ofver angarnes blomstermatta, intct 

 spar af vildbrad kan blicken ma'rkn. 

 Dct ar som om Nya Holland blott 

 voro skapadt for va'xtriket. Deltas 

 former aro skiina, men af mcnnifkor 

 och djur har naturen dcr lemnat blott 

 missfoster. 



Alldcles motsatsen af L. Beckers 

 uppfattning uttalas af Ilr Ferdinand 

 Hochstcttcr, i en af de.nyaste bt-rat- 

 telscrna om Novarae^ped tioncn, hvari 

 han i egenskap af votcnskfipsiran del- 

 t;igit llan kallar Australicn den iild- 

 sta vcrldsdelen. Latom oss i koithet 

 ho'ra bans skill. 



