181 



de heist behagade, kriug fatten, der 

 den o'fvergifna saden annu qvarstod 

 utan att vara, jag vill ej saga bergad, 

 men ens al'skuren. Och manga at' 

 dem, liksom de haft fornuft, uter- 

 vande, efter att om dagen hafva val 

 betat och sokt sig fb'da, 'om natten 

 utan att drifvas af nagon herde matta- 

 de till sina boningar. 



Hvad kan val sagas starkare, for 

 att nu lemna landsbygden och ater- 

 vanda till staden, an att sa, stor 

 var himleus och muha'nda till en del 

 afv.eu menniskornas grymhet, att fran 

 Mars till dcrpa foljande Juli dels ge- 

 nom pestsjukdomens haftigfiet, dels der- 

 igenom, att manga sjuka ilia betjena- 

 des el lev b'fvergarVos i sin nod uffor- 

 skrackta iriska, mer an hundratusen 

 menskliga varelser forvisso tros hafva 

 ryckts ur lifvet inom staden Florens' 

 murar, da man mahanda fore denna 

 fb'rharjande handelse ej sa hogt skulle 

 varderat hela antalet af innevanare. 

 O, huru manga stora pal at so r, huru 

 manga skona hus och fornaora bonin- 

 gar. iu'nit uppfyllda af tjenarskaror, 

 af hciga herrar och darner, stodo ej nu 

 tomma pa allt, anda till den ringaste 

 drang! 0, huru manga minnesvarda 

 slagter, huru manga stora arfdelar och' 

 beryktode rikedomar sago sig ej nu 

 lemnade utan uppehallare, uian arfta- 

 gare! Huru mange kraftfulle man, huru 

 manga skona qvinnor, huru mange be- 

 haglige y'nglingar, hvilka, att ej namna 

 andra, sjelfva Galenus, Yppoerates 

 eller Bsculapius skulle ansett helt fri- 

 ska, spisade ej om morgonen med sina 

 slautingar, umgangesvanner och va'n- 

 innor, hvilka sedan, nar sarnma afton 

 kom, ato qvallsvard i andra verlden 

 med sina forfader! 



Hnmoristiskt Allehanda. 



12. 

 Sjok;ivalleri. 



Medan Napoleon ar 1805 inrattade 

 sitt lager i Boulogne, erholl han en 

 mangd projekter, hvilka alia hade till 

 andamal att sakrare och liittare ava- 



gabringa landstigningen i England. I 

 ett af, dessa foreslogs att ofverklada 

 det yttre af skeppen med madrasser af 

 ull eller vadd. for att gora kanonku- 

 lorna oskadliga, i ett annat talades 

 om inrattandet af ett slags stora glas- 

 klockor, under hvilka en eller flera 

 soldater fullkomligt skyddade kunde 

 passera kanalen. Alia dessa projekt- 

 makare belagrade ordentligt hogqvar- 

 terets alia 'ingangar, ty Napoleon be- 

 viljade inga privataudienser mera, sa 

 vida de ej voro sardeles vigtiga. Ibland 

 alia dessa lycksokare intog dock en 

 viss herr Qaatremere-Disjouval ett ut- 

 markt rum. Denne man som lange 

 varit sekreterare vid vetenskaps-aka- 

 demien i Paris, trodde sig nemligen ha 

 uttiinkt ett satt livarigenom 'en del af 

 franska armeeu skulle -kunna komma 

 ofver till England, utan att behofva 

 frukta storm ar eller anfail. Uppfinua- 

 ren af detta makalosa projekt hade re- 

 dan blifvit afvisad af de fornamste 

 bland armecheferne, men det oaktadt 

 holl han sig icke for slagen. Medan 

 Napoleon nu var i Boulogne erinrade 

 herr Quatremere-Disjouval sig general 

 Davoust, hos hvilken han annu icke 

 varit och som aldrig sett honom. Han 

 uppsokte honom derfore och ofverlem- 

 nade at honom sin supplik i samma 

 b'gonblick som marskalken inspekterat 

 sin division. 



Quatremere-Disjouval sade at honom 

 som at alia generaler, dem han forut 

 talat med om saken : 



Herr marskalk, jattestora ideer kunna 

 endast uppfattas af personer sadana 

 som ni, derfore bar jag i framsta rum- 

 met uppsokt ers excellens ! 



Foljande dagen fragade Davoust sin 

 generalstab: 



Hvem var den mannen som i gar 

 lemnade mig en supplik? 



En viss herr Quatremere-Disjou- 

 val, en lard blef svaret. 



Det star ganska bra saker i bans 

 supplik. fortfor generalen. tJif honom 

 deaiore da han kommer i mitt talt delta 

 rekomrnendationsbref till kejsaren, som 

 ganska sakert skall gilla hans forslag. 



Nagra dagar derefler fann Napoleon 

 en eftermiddag da han atervSnde till 



