19. 



t 



NYTT 



1860. 



Mll h\<;\- II \U\I\, 







TJtkommer miflst 4 ganger i manaden. Prenurneratlonspris fOr hela arsangen 3 R:dr Emit 



eller 25 Ore i manaden. 



Giovanni Boccaccio ocli hans 

 Decamerone. 



Liksom Dante och Petrarca var af- 

 ven Boccaccio af florentinsk harkomst. 

 Hans forfaders stamslott i Certaldo i 

 Elsadalen nara Florens gaf honom det 

 binamn, med hvilket han ofta kallas. 

 Hans far, en florentinsk kopman, hvil- 

 ken stundom uppeholl sig i Paris i han- 

 delsvarf, hade forenat sig med en Pa- 

 risiska. Af denna forbindelse fo'ddes 

 Giovanni Boccaccio di Certaldo 1313, 

 ovisst, om i Florens eller Paris. Gos- 

 sen erholl i forstnamnde stad en utsokt 

 uppfostran och utbildades derefter for 

 handeln mot sin bojelse. Under en 

 flerarig larotid i Paris och pa uppre- 

 pade affarsresor i Frankrike hade han 

 tillfalle att gora sig bekant med de 

 franska fabliauerne och ricldarromaner- 

 ne; i hela gangen af hans snilles ut- 

 veckling visar sig denna litterara be- 

 kantskaps inflytande. En af hans han- 

 delsresor forde honom till Neapel. I 

 denna glansande hufvudstad. hvilken 

 pa denna tid forsamlade namnkunniga 

 framlingar, sardeles Florentinare, istort 

 antal kring konung Roberts vekliga 

 fransyska hof, torde den unge kopman- 

 nen hafva lefvat obemarkt under flera 

 ar, men dock cj sluten for de andliga 

 vackelscr, som erbjodo sig for honom 

 bade iuifrau och utifran. Redan pa 

 gossen hade Dante gjort ett starkt in- 

 tryck: den Gudoraliga Comedien var, 

 som Boccaccio sjelf anmarker detforsta 

 ljus, som traffade hans sjal. Dock, an- 

 nu tidigare hade en egendomlig talent 

 yppat sig hos honora. Vi anforahans 

 egna ord : Jag kommer ganska val ihog, 

 att jag, knappt sju ar gammal, och 



innan jag annu riktigt lart lasa, endast 

 genom en naturlig drift forfattade nagra, 

 om ock blott obetydliga berattelser." 

 Dessa intryck och anlag kunde genom 

 det mot desamma stridande kallet val 

 for en tid, men ej for alltid tillbaka- 

 hallas. 



Vid Virgilii graf pa Posilippo vid 

 Neapel blef han sa afgjordt medvetande 

 af sin egentliga kallelse, att han fattade 

 det beslutet att fran sig afskaka han- 

 delsgoromalens borda och framgont egna 

 sig at studiet af de gamle och skaldo- 

 konsten. Hans fader bifoll 'dessa pla- 

 ner sa tillvida, att han tillat sonen att 

 lemna handelsstandet: men han skiille 

 i stallet genom studium af kano; 

 ratten forbereda sig for framtida in- 

 dragtiga anstallriingar. 



Under forsta tiden af sitt vistande i 

 Neapel hadfe Boccaccio, efter det han 

 der i en kyrka for forsta gangen sett 

 donna Maria, konungens dotter, for hen- 

 ne fattat en haftig karlek, hvilken vid 

 sednare sammantraffanden vid konung 

 Roberts hof hvilken var Boccaccios, lik- 

 som Petrarcas gynnare, stadse funnit 

 ny naring. Afven han lar, heter det 

 i en gammal underrattelse, ej blifvit 

 hatad af henne; hon lar ganska mycket 

 bidragit till hans lycka, emedan han 

 afslog de storsta anbud, som gjordes 

 honom fran andra orter och aldrig 

 ville tjena nagon herre. Det innerliga 

 forhallandet blef forst da storst, nar 

 hans fader, ej nojd med sin sons fof- 

 hallande, aterkallade denne till Florens 

 omkr. 1342. M en ej blott skiljsmes.sau 

 fran den alskade ocli fran mangen b|- 

 tydande van, hvilken han kort fjirm 

 vunnit, utan afven fadershuset och haHs 

 fadernesstads tillstand gjorde hon on: 

 standet i Florens odragligt. Han ma'sre 



