227 



*t,a..d'g'iet gjorJo', att man tilliit honom 

 raycket, soiu den fattige philosophen ej 

 skulle vagat forsoka. "Ni ar en odrag- 

 lig menniska, Dimocritus!" laspade 

 dc Abderitiske Damerne, och take 

 honom linda ratt val. 



Poeten Hyperbolus gjorde samma 

 afton ett forskrackligt epigram ofver 

 var philosoph. Foljande morgon flog 

 det kring alia toiletterna, och den tredje 

 aftonen sjongs det pa alia gator i Ab- 

 dera, ty Democritus hade satt melodi 

 derpa. 



Biider ur Ilandelskriseriias 



Ilisloria. 



i. 



Jean law och bans system. 



Fran en sida har man nyligen fastat 

 uppmarksamheten derpa, att Handels- 

 kriserna regelmessigt blott hemsb'kt Eu- 

 ropas nordliga stater, men derifran 

 forskonat de sydliga. 



Denna uppgifts riktighet vilja vi i 

 allmanhet medgifva, utan att dermed 

 inrymma en gynsammare mening for de 

 senare, ty det sydliga Europas inva- 

 nare hafva endast en sadan lycka ge- 

 mensam med Hottentotter och Samoja- 

 der. - - Det ar snarare en ganska be- 

 markningsvard omstandighet, att han- 

 delskriserna just med verlshandelns stora 

 utbredning och de transatlantiska kolo- 

 niernas grundlaggning for forsta gangen 

 upptradde. Vi vilja likval med denna 

 fingervisning icke upphafva oss till han- 

 delskrisernas forsvarare, utan blott be- 

 marka, att liksom skuggan atfoljcr Iju- 

 set, sa ock det onda det goda, och 

 att i de materiella intressenas i nyaste 

 tid valdiga tillvext, tillika ligger faror 

 forborgade, hvilka voro okanda i fore- 

 gaende perioder. - 



Vid sadane forhallanden ar det den 

 vetenskapliga forskniugens uppgift, att 

 samla forflutna tiders erfarenhet och 

 for Med- och *Efterverld, sasom i en 

 spegel. framstalla de, lardomar, hvilka 

 ur dessa kunna hamtas. Handelskri- 

 sernas historia ar sardeles larorik, och 

 vi hafva foretagit oss, att desto hellre 



i i-\ammaritrangda drag rueddela vara 

 liisare en sadan, som vi gjordt den 

 iakttagelsen, att kriserna med ofverra- 

 skande likhet i iiastan regelmessiga pe- 

 rioder aterkommit hos atskilliga hand- 

 lande nationer, utan att man tillika 

 lugnande erfarit, att folken lardt sig 

 nagbt af deras forfaders fel och erfa- 

 renheter; ehuru vi icke bora fortiga, 

 att de nyare katastroferna af denna art, 

 fastan de likna hvarandra som ett agg 

 ett annat och fastan deras krets alltid 

 dragit sig vidstraktare ofver lander och 

 folk, dock upptradt med mindre haftig- 

 het. Valdsammast i sitt upptradande, 

 skadligas till sina foljder och rikast pa 

 erfarenheter/ var utan tvifvel den finans- 

 kris r som' i foljd af Law'ska operatio- 

 nerna utbrot i Frankrike, aren 1715 

 1720. 



Sallan har en lampligafe verkn-ings- 

 krets funnits for finansexperimenter, an 

 Frankrike under hertigens af Orleans 

 regentskap. A ena sidan iiro fransman- 

 nen af natur mer an nagon annan na- 

 tion intagna for nyheter och o af begiiret 

 efter ett hastigt riktande. A andra si- 

 dan voro Landets finanser, genom de 

 oupphorliga krigen, genom Ludvig den 

 fjortondes praktalskande sloseri och ge- 

 nom Generallorpaktarnes skattepress- 

 ningar sa skakade, att vid halften af 

 uamnde konungs rsgering landets na- 

 tionalrikedom sa aftagit, att inom 30 

 ar dess afkastning forminskats till om- 

 kring 1500 millioner Livres arligen; 

 hvilket foranledde Fcnelon till yttran- 

 det: "Vi besta annu blott genoni ett 

 under, staten ar en gammal ruine- 

 rad maschin, som fortvacklar under 

 den engang gifna anstoten, men skall 

 sammanfaUa vid forsta ytterligare slag." 



De pal^ativmedeL som Ludvig den 

 fjortonde under sina sista regeringsar 

 anvande-till kassornas fyllande: forla- 

 ning af adels- och andra titlar, forsalj- 

 ning af nya embeten och vardigheter, 

 af hvilka den ena ofverbjod den andra 

 i obehoflighet och lojlighet, myntets 

 forsamring. pappersnoters utgifvande, 

 forskott af. generalforpaktarne, hvilka 

 pa forhand uppburo en stor del af fol- 

 jande arets inkomster, alia dessa 

 paHativfliedei kunde icke uppehalla dea 



