2.'3 



financiella ruinen, hvilken den "store 

 konungen" sasom arf efterlemnade at 

 sina eftertradare. Den foljande Regen- 

 tens ntsvafningar och lyx foriindrade 

 ingenting i detta sorgliga tillstand. Det 

 var alltsa ganska naturligt, att en man 

 skulle med oppna armar mottagas, hvil- 

 ken utfaste sig, att genom enkla finans- 

 operationer bota det onda och i stallet 

 for brist astadkomma ofverflod. En 

 sadan man var Johan Law. 



Fodd 1671 i Edinburgh var Law son 

 till en af de guldsmeder, som da i 

 Storbritannien foretradde nuvarande 

 bankierers stalle. Vid tiden af engel- 

 ska bankens grundlifggning (1694), ge- 

 nom sin landsman, William Latterson 

 djupare invigd i finans- och bankopera- 

 tioner, uppeholl sig Law, som genom 

 en duel! i hvilken han dodat sin mot- 

 standare mast flykta ofver till konti- 

 nenten, omsom i Amsterdam, i Italien, 

 i Briissel, och begaf sig andtligen, 

 i besittning af 2f millioner francs for- 

 mogenhet, till Paris, for att erbjiida 

 hertigen af Orleans sin tjenst. 



Sedan parlamentets alfvarliga mot- 

 stand med Regentens bitrade ofvervun- 

 nits, erholl Law v forst tillstand att 

 grundlagga en privatbank (Maj 1716), 

 hvars kapital, sa lyda hans egna 

 ord, han erbjod att anskafFa af sina 

 egna och sitt bolags medel, och forme- 

 deist hvilket han foresatt sig, att oka 

 penningomloppet, forekomma ocker, be- 

 fordra lattnad for mynttransporten 

 emellan Paris och provinserna, inbjuda 

 utlandska kapitalister att med sakerhet 

 deponera sina penningar i riket, latta 

 for folket forsaljningen af landets pro- 

 dukter och skatternas afbordande. Ban- 

 kens kapital bestod af sex millioner 

 Livres i aktier, hvardera pa, 500 Li- 

 vres. Dess verkningskrets strackte sig 

 till discontering af vexlar,till mottagande 

 af depositioner och utgifvande afnoter 

 pa sigt. Bankens framgang ofvertraf- 

 fade all vantan, isynnerhet da Law di- 

 sconterade goda vexlar till 6 p:ct, un- 

 der det att den vanliga rantefoten sti- 

 git till 20, an da till 30 pet. Da sta- 

 ten tillholl uppbiirdsmannen f! n ,h gene- 

 ralpaktarne, att i;;siauhi ut.sk yidcrna i 

 banknoter, sa kunde banken snart fem- 



dubbla utgifvandet af dess kontantefond 

 i sedlar. Men med denna mattliga 

 verksamhet var Law icke tillfreds: han 

 ville beherrska landets hela penning- 

 och kreditvasende, och det lyckades 

 honoin att af Hertigen af Orleans er- 

 halla ett edikt, genom hvilket kon- 

 trolleu ofver banken och notutgifningen, 

 som hittils legat i Statsradets hander, 

 upphafdes och privatbanken samedelst 

 forvandlades till en kunglig bank. Hade 

 Law stannat hiir, skulle det sannolikt 

 lyckats honoin, att j Frankrike genom- 

 fora en vigtig ekonomisk reform, ge- 

 nom handelns och industriens hojande, 

 dessas uppresande ur ett djupt finauci- 

 ellt forfall och sin skapclse forvarande 

 fran en snart iutraffande ruin. Men 

 projekterna, med hvilka Law's rika fan- 

 tasi umgicks, syntes beherrska mannen, 

 och icke mannen projektorna. 



Law ville efter Englands och Hol- 

 lands foredome bilda ett stort, privile- 

 gierat kompagni, hvilket skulle draga 

 at sig hela handeln med de transmari- 

 tima landerna. Forst lyckades honom 

 att erhalla concession till ett handels- 

 bolag for Mississippi-landernas koloni- 

 sation, hvilka af fransmannen tagits i 

 besittning, och hvijket forsta bolag 

 erholl namnet Compagnie d'occident. 

 Detta kompagnis kapital blef faststaldt 

 till den for den tiden bejtydliga sum- 

 man af 100 millioner Livres i 200000, 

 aktier, hvardefa pa 500 Livres. Kom- 

 pagniet erholl full egande- och suvera- 

 nitetsratt ofver alia i Louisiana redan 

 upptackta, eller framdeles upptackande 

 landstrackor. hvilka det hade rattighet 

 att sjelf besitta, eller ofverlata at pak- 

 tare och vasaller. Det hade monopo- 

 lium pa Canadiska bafverhandeln och 

 kompaniets prtestationer be&todo blott 

 deruti, att sasom hyllning vid hvarje 

 thaonbestigning ofverlemna en krona, 

 vagande 30 skalpund guld, i forpligtel- 

 sen, att arligen infora minst 6000 hvita 

 invandrare och 3000 Negerslafvar (!I ) 

 och att for Indianernas omvandelse 

 anskaffa ett tillriickligt antal kyrkor 

 och andlige. - - Regeringens samtliga 

 egendom i kolonien, ftistningar, vapen- 

 lefnadsmedel- och andra forrader blef- 

 vo utan aterbetalningsskyldighet ofver- 



