229 



latna at kompagniet, hvars privilegium 

 lydde pa 25 ar. - 



Pa varen 1719, i besittning af 12 

 skepp, 3 millioner i kontant omlopps- 

 kapital oeh omkring en million varor, 

 afsande Westkorapagniet pa engang tio 

 skepp till Lousiana, med 500 koloni- 

 ster, 700 soldater och alia for den nya 

 kolonien nodiga behof. Sedan Law, 

 hvilk<m blifvit utnamd till det nya kora- 

 pagniets direktor, gcnom delta forhall- 

 ningsenliga, langsamma och mattliga 

 fortskridande, trodde sig hafva vunnit 

 pubKkens fortroende, borjade han andt- 

 ligen bedrit'va foretaget med alia de 

 konstmessiga model, hvilka stodo till 

 bans skapande fantasis forfogande. 

 Forst blef'vo Mississippi-landernas rike- 

 domar skildrade i de mast blandande 

 faror. Kopparsttick, offentligen ut- 

 stajlda, pa hvilka Indianer i Louisiana 

 mottogo fransmannen med alia tecken 

 af beundran och dyrkan, hade till om- 

 skrift: Man ser der berg, fyllda med 

 guld, silfver, koppar, bly och qvicksilf- 

 ver. Da dessa metaller aro der gan- 

 ska alhnanna, sa utbyta Indianerna 

 stora guld- och silfverklumpar mot 

 Europeiska varor, sasom knifvar, spjut, 

 en liten spegel, eller ock en klunk 

 branvin." Protestanten Law fram- 

 stallde, huru som de fromma vildarne, 

 knabb'jande bado Jesuiterna om dopet, 

 och kompagniet latsade alfvarligt 

 tro pa en i Arkansasfloden belagen 

 SmaragdkKppa, . for hvars upptackande 

 det utsatte ett hogt pris. 



Tillika lyckades det Westkompagniet, 

 att annu vidare utstracka sin verknings- 

 krets, da det i Maji 1719, oaktadt all 

 motsagelse, fick pa sig ofverlatit Ost- 

 indiska och Chinesiska kompagniets pri- 

 vilegium, hvilket inneholl uteslutande 

 handelsrattighet i Stilla-hafvetts alia 

 hamnar. fran Goda hopps-udden anda 

 till Magellan'ska sundet. Det 'forra 

 kompagniet ofvertog det senares passi- 

 va och aktiva, hvilka sistniimnda be- 

 stodo af skepp och varor. Kort der- 

 efter erholl Westkompagniet iifven Af- 

 rikanska-kompagniets privilegium, och 

 pa varen 1719 stod for det forra nu- 

 mera oppet den uteslutande handeln pa 

 Goda hopps-udden, pa Afrikas ostra 



kust, pa Roda hafvets striinder, pa 

 Stilla hafvets oar, pa Persien, pa Mon- 

 goliska-riket, pa Siam, China, Japan, 

 Sydamerika o. s. v. : , allt lysande 

 affischer, utan reelt viirde, men sorn 

 voro fullkomligt egnade att locka publi- 

 kens vinningslystnad. 



Sedan Law traffat sadane forberedel- 

 ser, ansag han tiden inne att gifva sina 

 foretag den ratt spekulativa och lukra- 

 tiva riktningen, genora att i Frankrikc 

 infora agiotage och samedelst etablera 

 Borsspel. Law ko'pte t. e. poster af 

 flera 100 aktier pa leverans till 5 proc. 

 hogre pi-is, an de for tillfallet gallde. 

 Han kopte vidare t. e. 200 aktier al 

 pari pa tid och forband sig att forlora 

 differansen af 200 Livres, for hvilket 

 han mottagit dem. Hela differansen, 

 uppgaende till 40,000 Livres, blef ge- 

 nast af honom kontant erlagd. Der- 

 med var Premie-systemet infordt och 

 spelets retelse forfelade icke att snart 

 smitta publiken. - 



Nastan liktidigt ofverlat ett kug- 

 ligt manifest at Westkompagniet mynt- 

 regaliet pa nio ar, mot ett arrende af 

 50 millioner, som vid vissa terminer 

 skulle erlaggas. Fran denna tidpunkt 

 borjade Law den foljd af storartade 

 spekulationer y genom hvilka han pa en 

 kort tid syntes hafva forlagt Eldorado 

 till Frankrike; men hvilka lika sa 

 plotsligt foranledde alia h&ns skapelsers 

 stortande. Law atnojde sig icke mer 

 med utbytc af alia ofvanupprtiknade 

 privilegier, ntan ville forena hela na- 

 tionen till en enda handelskorporation, 

 hvars direktion, d'. v. s. Law med dess 

 kassor bildade den kungliga bauken. 



Vid myntmonopoliets mottagandeville 

 Law framfor allt satta den kunglige 

 banken i kredit. Laws motstandare 

 och medtaflare, isynnerhet de fyra bro- 

 derna Paris, hvilka soner af en fattig 

 vardshusidkare i -Dauphinee, sasom le- 

 verantorer for armeen och marinen, 

 forvarfvat betydlig formogenhet, och 

 for hvilka Skottens inflytande var en 

 nagel i ogat, uppkopte nu banknoter i 

 massa och presenterade dem till invex- 

 ling i Banken, som derigenora' rakade 

 i stor forliigenhct. Law lat da genast 

 dekretera' en nedsattning af Louisd'oren 



