243 



fullkomligt fruktlosa. Defc var den for- 

 slagne Desgrais forbehallet att upptacka 

 den vra, fran hvilken den sednare ti- 

 dens alia brott utgatt. 



v I forstaden Saint Germain bodde en 

 gammal qvinna vid namn La Voisin 

 som enligt allinanna ryktet sjsselsatte 

 sig med andebesvarjningar och att spa 

 och rned .tillhjelp af sina begge med- 

 brottslingar, Le Sage och Le Vigou- 

 reux, lyckades hon afven verkligen att 

 genom sina signerier och trollkonster 

 injaga fruktan och forvaning ocksa hos 

 de minst vidskepliga personer. 



Men delta var icke hennes enda sys- 

 selsattning, Elev af Exili, liksom 

 Sainte Croix. fb'rstod afven hon att 

 tillreda det tinaj sparlosa giftet och 

 skaffade med dess tillhjelp areforgatna 

 soner till ett tidigare arf och lastfulla. 

 hustrur en py yngre, mera alskad man. 



Desgrais upptackte andtligen hennes 

 hemlighet. Hon bekande allt och la 

 chambre ardente domde henne att lef- 

 vande brannas. v Domen verkstalldes 

 pa Greve torget. Man hittade hos hen- 

 ne en lista pa de personer hvilka be- 

 gagnat sig af hennes hjelp. Foljden 

 deraf blef alt afrattning foljde pa af- 

 rattriing och till och med pa flera af 

 Paris utmarktaste ( personer folio svara 

 misstankar. 



Sa trodde man t. ex. att cardinal 

 Boncy genom hustru La Voisins bistand 

 lyckats att befria sig fran de personer 

 hvilka han som erkebiskop af Narbon- 

 ne, hade att utdela pensioner at; ty alia 

 dessa hade inom en ganska kort tid 

 aflidit. 



Pa samnia sa'tt blefvo hertiginnan af 

 Bouillon och grefvinnan de Soissons 

 hvilkas namn man afven funnit pa li- 

 stan anklagade for att ha stattinagon 

 narmare bekantskap till den djefvulska 

 qvinnan, oeh till oeh med Francois 

 Henri de Montmorenci, hertig af Luxem- 

 burg, par och marskalk af Frankrike, 

 undgick v icke lagens misstankar. Han 

 fb'rdes till Bastiljen, der Louvois ocli 

 La Regnies hat kastade honom i en af 

 de fSrfarligaste fangelsehalorna. Ma-, 

 nader forgingo innan man fullkomligt 

 kom under fund med att hertigens hela 

 brott bestod uti att han en gang latit 

 spa sig af Le Sage. 



Sakert iir att presidenten La Regnies 

 blinda ifver ofla furde honom for langt. 

 Det ny inriittade tribunalet antog helt 

 och hallet karakteren af iiiqvisitionen, 

 den ringaste misstanka var nog f6r att 

 blifva inspiirrad i fangelse och ofta var 

 det uteslutande ofverlemnadt at slum- 

 pen att uppdaga den till doden dom- 

 des o^kuld. Dertill hade la Regnies 

 utseende och hela vasen nagonting sa 

 ondskefullt och styggt att han adrog 

 sig deras hat, hvilkas hamnare och be- 

 skyddare- han var bestamd att vara. 

 Hertiginnan af Bouillon som under for- 

 horet tillfragades af honom om hon 

 sett djefvulen, svarade ocksa: detf5re- 

 kornmer mig som om jag sag honom 

 i detta ogonblick." 



Medan skyldiges och oskyldiges blod 

 flot i strommar pa Grevetorget, och 

 forgiftningarne andtligen forekommo 

 allt sallsyntare och sallsyntare, sporj- 

 des ett brott af ett helt annat slag och 

 ater grepos alia af forskrSckelse och 

 bestortnirig. 



Ett rofvarband syntes namligen ha 

 bildat sig, hvars hufvudsyfte var att 

 tillegna sig alia juveler som mojligtvis 

 kunde atkommas. Knappt var ett dyr- 

 bart smycke kopt forran det fofsvann 

 pa det sallsammaste sStt, om det an 

 var gomdt aldrig sa val. 



Det varsta var dock att hvar och en 

 som vagade att nattetid bara juveler 

 pa sig, antingen pa oppen gata eller 

 inne i nagon portgang plundrades och 

 oftast mordades. De som undkommo 

 med lifvet, pastodo att ett knytnafve- 

 slag pa hufvudet kastat dem afsvim- 

 made till marken och da de andtligen 

 aterhemtat sig hade de legat pa ett helt 

 annat stalle an der de traffats af miss- 

 dadarnes hand, och dertill hade de 

 varit plundrade. 



De mordade som man nastan alia 

 morgnar patraffade, hade alia samma 

 dodliga sar , ett dolkstygn i hjertat 

 enligt lakarnes utsago sa sakert 

 mattadt att den traffade, genast maste 

 sjunka dod till marken. 



HVem fanns val vid Ludvig XIV yp- 

 piga hof som icke hade sin hemliga 

 karlekshandel och nattetid smog sig 

 till nagon alskad person, ofta medfo- 

 rande en rik shank! Ocu !il>s m om 



