270 



dot ni hSndeUevis passerade gatan S:t 

 Hon >n> di ii aftonen da rnordet skedde 

 och att ni d'l sag en person a tor la till 

 marken och en anria,n slraxt deref'ler 

 springa fram och bara bart don fallne 

 och att ni tror er igenknna den &ed- 

 nare persorien i Olivier Brusson. Den- 

 na utsago ger da saken-'atminstonp tor 

 det forsta en ny vandning, Brusson 

 elipper torturen och 61 ? i stallet 'kon- 

 fronterad med er. Da ar det tid att 

 va'nda gig .till kungen. Alt delta sker 

 pa eft skickligt och for saken gynsamt 

 satt drager naturligtvis froken de Seu- 

 deri forsorg om. Enligt min tanka 

 vore det bast att saga bans majesfat 

 allt! Nar sa grefvens bekannelse i for- 

 ening mod en hemllg visitalion bemma 

 hns Cardillac ytterligarc bestyrker san- 

 ningen af den unge fang-ens berattelse, 

 .fir det mqjligt att'kung Ludvig later 



nad ga for rail. 



Foris 



Huinoristislit Aileiiauda. 



19. 

 Kit A"vi>u1jr ur Callots lefnad. 



Den namnkunnige .Callot gjorde al- 

 drig utkast till sina teckningar, forsva- 

 'gade aldrig sin tankekraft genoin for- 

 beredande forsiik; han inproviserade 

 med grafstickcln pa kopparplaten. Ocksa 

 kan ingenting jemforas med kraften, 

 djerfheten i bans arbeten, ehnru elden 

 af bans ingifvelse, bans originalitet, 

 hans, att jag sa ma saga, waltor-scott- 

 ska noggrannhet i kostumen, kanhanda 

 aro annu iner beundransvarda. 



En af mina vanner bar ett ganska 

 gallsynt kopparstick af CaUot. hvilket 

 jagofta afuhdats bonom, men som han 

 ej vill salja till nagot pris. Det ar belt 

 litet ocb fore.staller ett zigenarlager. I 

 ett horn lases : 



Au bout du coinpte, ils troavent pour destin 

 qu' ilfl sont venus d'Egypte a ce festin. 



Den bogsta lifligbet utmarker denna 

 teckning. Bakgruuden intages af en 

 hop barn, som boppa omkring en stor 

 eldbrasa, vid hvilken vildbrad stekes, 

 och qvinnor sta och koka i en stor 

 kittel. Till venster sta karlar, som 

 atycka ett fir och satta ett larben pa 



s'pett. Till h5ger 1'gger en barnsangs- 

 hustru, omgifven af fern andra qvitmor. 

 En af dem tar baiv.et, medan en gubbe 

 med kapucinerskiigg racker barnsangs- 

 hustrun ett krus brannvin. Narmare 

 forgrunden snarka tva karlar pa en 

 stor tradstam ; under denna ligga drom- 

 mande spelare; langre bort ser man en 

 qvinna, hvars dolk ligger pa marken, 

 ocb som i mannens blodiga, tofviga bar 

 finner en sysselsiittning, som bvarken 

 ar motbjudande eller krigisk. 1 midten 

 trangas. halfnakna qvinnor. med vildt 

 fladdrande bar. och karlar, med breda 

 hattar pa hufvudet, dolkar i gordeln 

 och biissor vid sidan - detta ar Cal- 

 lot's kopparstick, - och scenen af ar 

 J609, da han sjelf var med j bandet. 



Fodd i Nancy, der bans far var va- 

 penharold, bade Callot mast se sin pas- 

 sion foraktad och hanad, ja, straffad 

 som ett brott. I sitt sjuttonde ar flyd- 

 de han, en mork natt, ur faderns bus, 

 och ville vandra tiil Rom: inen for att 

 kunna resa, fordras pengar, och Callot 

 var snart lans. Hvad var nu att gora? 

 Atervanda till foraldrarne, som, eftier 

 hans flykt, skulle hall a honom annu 

 strangare vid haroldsstudierna och for- 

 stora hans ritstift? Ingalunda. Saledes 

 vidare framat! Men pa hvad satt, 

 da han ej kunde kopa sig en brodbit? 



I dessa tankar lade han sig under 

 ett trad och insomnade snart; ty han 

 var ju vid den lyckliga alder, da sora- 

 nen stillar den baftigaste oro, eller rat- 

 tare, da man annu knappt vet, hvad 

 haftig- oro och sorg vill saga. Da han 

 vaknade, sag han omkring sig en hop 

 menniskor med bruna ansigten och kur- 

 jos, dalig kladsel. De hade tagit hans 

 egna klader, och hans somn var sa 

 djup, att han var'nara halfnaken da 

 han vaknade. Hans raseri, hans skri, 

 och kanhanda detta interesse, som at- 

 foljer ungdomen och den varnlose, be- 

 vekte Zigenarnej Callot fi<;k behalla 

 skjorta och byxor. Som han ej hade 

 nagot val, slot han sig till landstry- 

 karne, drog omkring med dem, och 

 blef genora siu munterhet, qvickhet och 

 duglighet snart alias alskling. Med 

 fyra streck tecknade Callot en ung Zi- 

 generskas bild. Fran detta 6'gonblick 



