112 



er i Tropelandene, og disse blive desto sterre jo mere 

 man fjerner sig fra ^Eqvator. Ogsaa Forskjellen mellem 

 del daglige Maximum og Minimum aftager med den til- 

 tagende Polheide. Under ^Eqvator udgjer den saaledes 

 noget over en Linie, i Halle (5129 n. B.) 0,28 Linier 

 og under 70 kun 0,18 Linier. 



Barometret angiver altsaa Forandringerne i Luft- 

 trykket, men at det tillige skulde kunne benyttes som 

 Veirprophet, saaledes som almindelig antages, er falsk. 

 Vel haendes det ofte, at der, naar det pludselig falder 

 staerkt, indtra3der Uveir, fordi enhver betydelig Forandring 

 af Luftens Taethed fremkalder heftige Bevaegelser i den, 

 hvorved den alter straeber at naae den forstyrrede Ligevaegt; 

 og ligeledes er det ofte Tilfaeldet, at Barometret stiger, 

 naar Veiret atter bliver roligt, men at dets Falden altid 

 skulde tilkjendegive et forestaaende Regnveir, er ikke 

 Tilfaeldet, hvilket Observationer, der udtrykkelig ere an- 

 stillede for at bringe dette til Vished, have viist. I 

 Padua blev saaledes af 1175 ftegndage kun de 756 forud 

 forkyndte ved Barometrets Falden; ja man bar endogsaa 

 hyppig seet, at det under langvarigt Regnveir bar staaet 

 h0it, og at der da er indtraadt klart Veir, naar det 

 atter" faldt. 



Hvad Luftens Elektricitet angaaer, saa synes den 

 ifelge de anstillede Undersegelser at vaere staerkere ved 

 t0r Luft end ved fugtig, og staerkere ved kold Luft end 

 ved varm. Efter Schiibler er den saedvanlig svag kort 

 f0r Solens Opgang, stiger derefter og naaer sit ene 

 Maximum kort efter Solopgang, nu synker den atter 

 til 12 Timer fer Solens Nedgang, stiger nu igjen, og 

 naaer sit andet Maximum kort efter Solens Nedgang. 

 Sauledes er dens daglige Gang, naar Veiret er klart; er 

 Himlen derimod bedaekket med Skyer, eller naar det 



