107 



aldrig regner i Sverrig med vestlige Vinde, men kun med 

 astlige, og et lignende Phaenomen bevirkes ved Alperne, 

 der ere Skyld i, at del i det Indre af Tydskland hyppigt 

 regner med Vestenvind, derimod sjelden med Sydvestvind, 

 fordi denne allerede bar afgivet sin Fugtigbed hinsides 

 disse Bjerge. Ogsaa i Asien og Nordamerika traede denne 

 Zones karakteristiske Egenskaber tydelig frem, og det er 

 dem. der betinge de yppige Skove af Levtraeer, som ud- 

 maerke denne Zone i alle Verdensdele, og som kun trives, 

 hvor der ikke mangier Regn i den Tid, da de voxe. Der 

 findes vel ogsaa Orkener i denne Zone, saaledes Gobi (fra 

 40 til 48 n. B.) i det 0stlige Asien, men Orkenkarakteren 

 fremkommer her ved, at den paa alle Sider er omringet af 

 hoie Bjergkjeder, som standse Regnvindene, saa at der 

 kun af og til falder en sparsom Regn. Paa den sydlige 

 Halvkugle begynder denne Zone omtrent ved 40 s. B., 

 og dens Karakteer er tydelig udpraeget i Sydamerika. I 

 Sydafrika kan den ikke gjere sig gjaeldende, fordi Landet 

 ikke naaer langt nok mod Syd. 



Endelig findes endnu Polarzonen, hvor intet Nedslag 

 finder Sted om Vinteren paa Grund af Luftens ringe 

 Fugtighed; de egentlige Vintermaaneder udmaerke sig 

 derfor i Polarlandene ved klar Luft og Vindstille, ikke 

 alene i det Indre af Continenterne, men ogsaa ved Kysterne. 

 Paa enkelte af disse forekomme dog hyppig laager. 



Med Hensyn til Regndagenes Antal er der stor 

 Forskjel paa de forskjellige Zoner. Efter Schouw kan man 

 med et Middeltal anslaae Antallet af Dage, paa hvilke 

 Nedslag finder Sted, i det nordlige Europa til 150160, 

 i det sydlige Europa til 90100, og i den hede Zone 

 bliver det endnu mindre. Da Regnmaengden desuagtet er 

 storst her, og endnu i det sydlige Europa sterre end i 



