105 



vest, saa vedvarer Nedslaget, fordi del endnu bestandig 

 er den varmere, med Vanddampe svangrede Seluft, der 

 kommer i Berering med den koldere Landluft. Gaaer 

 Vinden nu heelt om til Nord , saa bliver Regnen saed- 

 vanlig til Snee, men Nedslaget er ikke meer saa ved- 

 holdende, af og til bliver Himmelen klar, og endnu mere 

 er dette Tilfaeldet ved Nordostvind. Efterhaanden som 

 Vinden vender sig mere mod 0st og Syd, opklares ogsaa 

 Himmelen. Om Sommeren derimod er Nord- og Nordost- 

 vindene paa Grund af Landets staerkere Opvarmning end 

 Vandets varmere end Savinden, og de medbringe derfor 

 t0rt og klart Veir, idet den med den koldere Sevind hid- 

 bragte Fugtighed fjerner sig endnu mere fra Fortaetnings- 

 punktet. Naar derimod Sydvestvinden blaeser i laengere 

 Tid om Sommeren, saa skeer et Nedslag, fordi den 

 kommer fra varmere Egne og al'saa afkeles. Vestkysten 

 af denne Deel af Europa afviger med Hensyn til Ned- 

 slagets Sterrelse og dels Fordeling paa Aarstiderne ikke 

 ubetydelig fra Indlandet. Ved Englands Vestkyst ud- 

 gj0r saaledes Nedslaget omtrent 55 Tommer om Aaret, 

 ved Ostkysten derimod og i det Indre af denne er det 

 allerede sunket ned til 24". Ved Hollands og Frankrigs 

 Kyst er det 25", i Tydskland kun 20" og i Petersborg og 

 Ofen endog kun 1618". Dette bar naturligviis sin Grund 

 i, at de fra Havet kommende vestlige Vinde, naar de naae 

 det Indre af Landet, allerede have afgivet sterstedelen af 

 deres Fugtigbed. Et lignende Forhold flnder Sted med 

 Hensyn til Regndagenes Antal. I England og det vest- 

 lige Frankrig er det 152 om Aaret, i det Indre af Frankrig 

 kun 147, i Tydskland 141 , i Ofen 142, i Kasan 90 og i 

 det Indre af Siberien kun 60. Ogsaa med Hensyn til 

 Aarstiderne er Forskjellen stor. Medens saaledes i det 



