

95 



bragte Vanddampe. Derfor indfmder Regnen sig i disse 

 Egne paa den Tid, da Heden er staerk nok til at bevirke 

 en stadig Strommen opad af Luften, altsaa naar Solen 

 staaer i Zenith eller naermest dette. Da denne Solens 

 Culmination indtraeffer i forskjellige Maaneder, eftersom 

 man naermer sig til ^Eqvator eller til Vendekredsen, saa 

 indfinder ogsaa Regnen sig i Samklang hermed paa for- 

 skjellige Tider, ligesom ogsaa den Forskjel, der finder 

 Sted efter den forskjellige geographiske Brede med IJen- 

 syn til Laengden af Tidsrummet mellem Solens Culmina- 

 tionstider, bevirker en tilsvarende Forskjel i Regnens 

 Fordeling, som vi i det Folgende skulle vise. Denne er 

 altsaa ikke eens overalt indenfor Troperne, men man kan 

 efter de Forskjelligheder, som den frembyder, inddele 

 Straekningen mellem ^Eqvator og Vendekredsen paa hver 

 Halvkugle i tre Regnzoner. 



Den ferste, der er faelles for begge Hemisphaerer, 

 svarer til Vindstillets Region og straekker sig fra 3 s, B. 

 til 5 n. B. Her findes, som tidligere anfert, on bestandig 

 opadstigende Luftstram, der medferer Yindstille, som kun af 

 og til afbrydes af foranderlige Vinde. Saedvanlig er her om 

 Morgenen og Formiddagen Himmelen klar; henimod Middag 

 vise sig enkelte Skyer, fra hvilke der, iseer om Efter- 

 middagen, i kort Tid styrter uhyre Vandmasser ned, led- 

 sagede af heftige Yindst0d og saedvanlig ogsaa af Lynild 

 ogTorden; henimod Aften forsvinde Skyerne, og Himmelen 

 bliver alter klar. Man kan altsaa ikke i denne Zone som 

 i de to felgende adskille en ter Aarstid og en vaad eller 

 Regntid, men der falder Regn hele Aaret igjennem. 

 Dog er det kun tilsyneladende, at denne Zone saaledes 

 danner en Undtagelse fra de ovrige tropiske Lande, thi i 

 Virkeligheden bar Aaret to Regntider, bevirkede ved 



