94 



i Nordamerika vistnok i det Hele sterre end i nogen 

 anden Verdensdeel paa Grund af de hyppige, pludselige 

 Omslag i Temperaturen. 



En lignende Modsaetning som den , der gjer sig 

 gjaeldende mellem den intertropiske og den ektropiske 

 Deel af Jordoverfladen med Hensyn til Vindenes Eensformig- 

 hed og Foranderlighed, gjenfinde vi, som tidligere anf0rt, 

 i disse to Regioner i Veirets Beskaffenhed og som F01ge 

 deraf ogsaa i Nedslagets Fordeling paa de forskjellige Aars- 

 tider, og man kan derfor ogsaa efter denne inddele Jord- 

 overfladen i Zoner eller Baelter. Man vil da see, at 

 Grsendserne for Regnzonerne omtrent falde sammen med 

 Graendserne for Varmezonerne , eller idetmindste ere 

 parallele med dem, hvilket finder sin Forklaring deri, at 

 Regnens Fordeling haenger neie sammen med de andre 

 klimatiske Eiendommeligheder. Men ligesom der inden- 

 for Varmezonernes Graendser findes Punkter, der paa 

 Grund af lokale Forhold have en anden Temperatur end 

 den, der tilkommer dem efter deres geographiske Be- 

 liggenhed, saaledes findes der ogsaa indenfor Regn- 

 zonernes Graendser Punkter, hvor lokale Forhold foraarsage 

 en Undtagelse fra den almindelige Regel, og navnlig er 

 det den forskjellige Fordeling af Hav og Fastland, samt 

 den Hindring, som h0ie Bjergkjeder danne mod visse 

 Vinde, der bevirker disse Afvigelser. 



Indenfor Vendekredsene hersker i Regnens Fordeling 

 paa Aarstiderne den samme RegelmaBssighed som i Vindens 

 Retning. Nedslaget dannes her ved Afkeling af den 

 opadstigende , med Vanddampe staerkt svangrede Luft- 

 str0m, der i de h0iere Regioner kommer i Ber0ring med 

 koldere Luft, som bevirker Fortaetning af de med- 



