91 



den tvertimod. Naar derimod to med Vanddampe maettede 

 Luftstremninger af forskjellig Varmegrad modes og blandes 

 faaer Blandingen en Temperatur, der ligger midt imellem 

 begge Stremningers, men Luft af denne Varmegrad kan 

 ikke rumme saa mange Vanddampe, som der indeholdes 

 i begge Stremninger tilsammen, en Deel af dem fortaetter 

 sig derfor og bliver synlig som Skyer eller Taager, eller, 

 hvis Afkolingen bar vaeret endnu staerkere, falder ned 

 til Jorden som Regn eiler Snee. 



Luftens Fugtighedsgrad yttrer ligesom Temperaturen 

 en meget betydelig Indflydelse ikke alene paa Planterne 

 og Dyrene, men ogsaa paa Mennesket, idet f. Ex. mange 

 Sygdomme uden Tvivl skylde altfor fugtig eller altfor ter 

 Luft deres Oprindelse. Del vilde derfor ikke vaere uden 

 Interesse at kjende den i de forskjellige Egne af Jordkloden, 

 men desvaerre mangier del hidtil paa et tilstraekkeligt Antal 

 Undersogelser i denne Retning. Saameget er imidlertid 

 vist , at Luftens Fugtighed aftager fra ^Eqvator til Polerne, 

 hvilket ogsaa a priori kan sluttes deraf, at Temperaturen 

 og felgelig ogsaa Fordampningen aftager i samme Retning. 

 Under samme Bredegrad er Luftens Fugtighed starre ved 

 Kysterne end i det Indre af Continenterne ; i det Indre af 

 Nordamerika f. Ex. er Luftens Terhed saa stor, at temmelig 

 nserliggende Gjenstande paa Grund af dens derved for- 

 mindskede Gjennemsigtighed antage den samme blaalige 

 Farvetone som fjerne Gjenstande hos os. 



Man bar paastaaet, at Luftens Fugtighed aftager med 

 den tiltagende Heide over Havets Niveau, men om denne 

 Paastands Rigtighed kan der vistnok opkastes Tvivl. Man 

 bar rigtignok en Maengde enkeltstaaende Observationer, 

 anstillede paa forskjellige Bjerge, som bekraefte den, men 

 det fortjener at bemaerkes, at disse Observationer naesten 



