90 



om Sommeren 174, om Vinteren 104, i den varmeste 

 Maaned 182 og i den koldeste Maaned 95. 



Efterhaanden som Sneelinien rykker laengere ned 

 henimod Polerne, saenke ogsaa Graendserne for de for- 

 skjellige Vegetationsbaelter sig, dog ikke i samme Forhold, 

 men saaledes , at Afstanden mellem dem og Sneelinien 

 aftager, jo naermere ved Polen Bjerget ligger, som neden- 

 staaende Tabel udviser for Treegraendsens Vedkommende. 



Bjerge. 



Geogr. Brede. 



Afstand melem Trse- 

 graendsen og Sneelinien. 



Anderne i Sydamerika . 6000 Fod. 



Apenninerne 4243 3000 



Schweizer Alperne . . . 4648 2700 



Norges Bjerge 6061 1900 



Laplands Bjerge. . . . 6471 1500 



Det synes altsaa, at Temperaturen i de heiere Re- 

 gioner aftager hurtigere i Naerheden af Polerne, dog maa 

 herved bemaerkes, at Traegraendsen paa de forskjellige 

 Bjerge dannes af forskjellige Arter, der ikke have den 

 samme Haardfarhed mod Klimaets Indvirkninger, og der- 

 for er heller ikke Aarets Middeltemperatur ved den eens 

 paa de forskjellige Bjerge, men efter Humboldt under 

 ^Eqvator + 97, i Schweiz -f 11 og i Lapland 25. 



Vi gaae nu over til at omtale Fugtighe dsrneteo- 

 rerne, der skyldes den bestandig i sterre eller mindre 

 Grad stedfindende Fordampning af Vandet. Efter sin 

 forskjellige Temperatur kan Luften optage en forskjellig 

 Maengde Dampe, desto flere jo varmere den er, og saa 

 laenge den ikke har optaget flere, end den efter sin 

 Yarmegrad kan rumme, ere disse ikke synlige for os og 

 formindske ikke Luftens Gjennemsigtighed, men forege 



