78 



samme Brede, fordi dette Jigger aabent for de om Vinte- 

 ren herskende Norden- og Nordvestvinde, der komme fra 

 Polarlandenes Isorkener, naae heelt ned til de sydligste 

 Fristater og selv om Sommeren ofte bringe Thermo- 

 metret til pludselig at synke flere Grader. 



Den aarlige Middeltemperatur aftager aitsaa ikke fra 

 Krebsens Vendekreds til Nordpolen i samme Forhold un- 

 der de forskjellige Meridianer, men Isothermerne gjere to 

 B0ininger, idet de fra Europas Vestkyst lebe i sydostlig 

 Reining til det Indre af Asien, derpaa igjen naerme sig 

 Polen indtil Amerikas Vestkyst, nu atter ssenke sig til det 

 Indre af denne Verdensdeel, og derpaa haeve sig noget 

 henimod Ostkysten. Enkelte Afvigelser fra denne Regel 

 beroe paa lokale Forhold, saaledes er Middeltemperaturen 

 i Zurich (47, 23' n. B. 26, 12' 0. L.) kun -f- 8, 9' 

 og i Genf (46, 12' n. B. 23, 49' 0. L.) + 9, 7', me- 

 dens den i Wien (48, 12' n. B. 34, 2' 0. L.), som 

 baade ligger nordligere og 0stligere, er -|- 10 3', idet 

 de to farste Byer ligge h0iere, nemlig 1270 og 1218 Fod 

 over Havet. Imellem ^Equator og 32 33 n. B. er Mid- 

 deltemperaturens Aftagen meget ringe, nemlig i Gjennem- 

 snit omtrent ol' 0,2' for hver Bredegrad. Fra Vende- 

 kredsen indtil Polarkredsen bliver den st0rre, idet den i 

 det vestlige Europa er i Gjennemsnit omtrent 0, 5' og i 

 det estlige Amerika omtrent 0, 7' for hver Bredegrad. 

 I det Indre af de to store Continenter bliver dens Aftagen 

 atter mindre, f01gelig Afstanden mellem hver enkelt iso- 

 therme Linies nordligste og sydligste Punkt desto storre, 

 jo naermere ved Polen Linien ligger, aitsaa jo lavere den 

 Middeltemperatur er, som den angiver, med andre Ord, 

 jo naermere ved Polen, desto mere aftager Aarets Middel- 



